az is, hogy egyáltalában a magyar tudományos és kivált természettudomá- 

 nyi irodalom előtte absolute ismeretlen s így semminemű Ítélethozatalra 

 hivatva nem lehet. 



A leghatározottabban állítom s be is bizonyítom, hogy Európának 

 egy nemzete sem tesz annyi irodalmi konczessiót a német 7iemzetnek, mint 

 tesz épen a magyar, s hogy ennek daczáran a émet sajtó — sa mint a példa 

 mutatja ■ — immár a tudományos irodalom is minden alkalommal neki esik 

 a magyarnak rósz indulattal, rágalommal, mindennel. 



íme a bizonyítás. 



1. Magyarországon létezik egy szabadon működő, teljesen szervezett 

 ]3olitikai, nemzetgazdasági, irodalmi, társadalmi napi és időszaki német sajtó 

 melynek nagy része agitálva, a másik egyszerűen létezése által germanizál ; 

 egy közege a politikai és a közéletben éjDen vezérszerepet játszik.^ Nem hi- 

 szem, hogy a czivilizált világ bármely államának államalkotó eleme meg- 

 tűrné azt, hogy efféle ilyen mértékben saját kebelében lábra kapjon. 



3. A magyar tudományos Akadémia, tehát a nemzet legelőkelőbb tu- 

 dományos intézete támogatásával adatik ki Hunfalvy Pál szerkesztése mel- 

 lett a «Literarische Berichte aus Ungarn»^ czímű német folyóirat, mely 

 önálló, ismertető dolgozatokon kívül az egész tudományos mozgalom képét 

 nyújtja. 



3. A magyar Nemzeti Múzeum, mint állami intézet, kiadja a «Termé- 

 szetrajzi Fűzeteket» a hozzájok csatolt Kevuevel, mely a külföldnek van 

 szánva s németül van szerkesztve. 



4. A magyar kir. földtani intézet, tehát szintén állami intézet, min- 

 den fontosabb dolgozatát németül is kiadja. 



5. A magyarhoni földtani társulat közlönye szintén wáméííEevuet ád. 



6. A magyar kir. Természettudományi Társulat minden fontosabb 

 tudományos kiadványa németül is kiadatott ; a descriptiv dolgozatokban a 

 latin diagnosis meg van. 



7. A magyar orvosok minden fontosabb dolgozattal fölkeresik a né- 

 met szaksajtót s létezik azonkívül Budapesten a «Pester medicinische 

 Presse» német szaklap is. 



Ezek után csakugyan bátran kimondhatom a következőket : 

 1. Dr. Kriechbaumer úr társaival együtt arrogálta naagának a kár- 

 hoztató ítéletmondást oly ügyben, a melyet nem ismert; 2. köztünk, a 

 «keleti barbárok» között nem akad egy sem, a ki más nemzetekkel szem- 

 ben így cselekednék ; 3. hogyha immár a német tudományos világ is 

 átveszi a magyarfalást, hát megérheti azt, hogy, svéd barátaink példáját 

 követve, jövőre mi is szívesebben fogadjuk majd el a franczia dolgozato- 

 kat ; sőt valóban kár, hogy ezt eddig nem tettük. 



^ «Pester Lloyd.» 



^ Most «Ungarisclie Revue». 



