114 



hat, mint mezőkön, kertekben, szöllökben, kivált ezek gunyhóiban, erdők- 

 ben és bokros helyeken, házakban, csűrökben, magtárakban stb. — 1804. 

 június í20-kán a bihari hegység Breásza elöhavasán találtam bikkfa-erdöben. 

 185H-ki öszszel felső Magyarországon, kivált Nógrád felső és Zólyom- 

 megye alsó részében oly iszonyúan elszaporodott, hogy 18o4-ben az 

 erdőkhöz közel és erdők közt fekvő életet: rozsot, búzát, árpát, majdnem 

 egészen elpusztította, és pedig olyaténkéj)en, hogy vagy felmásztak a szal- 

 maszálon a kalászig, vagy lehajtva a szálat, a kalászt elcsípték s elhurczol- 

 ták. Későbben hozzáfogtak a borsóhoz és lencséhez és végre a krumplihoz 

 és répához, melyekben szintén nagy kárt okoztak. Akkortájban ilyen nagy 

 mennyiségben egészen Váczig volt elterjedve, de valószínűleg másutt is 

 kiterjedt bikk- és tölgyfaerdők közelében. 



Mas spicilegns. Petknyi. Gőzü egér. (Mus acervator vei acervifex Petényi. — Mus 



canicularius vei caniculator. Pet. Népiesen: Oözü, még inkább: Oiizü. Aeliren/nKtiis. 



Haufemnaus. Pet., Mys MasonosJca. Prt., Mys kofcorobha. Pet., Mys hromadnica. 



Pet., Mys kojjeéna Pet., Mys hrbhonoska. Pet.) 



Notae specißcae. Longitudo a rostro usque apicem caudae ad sum- 

 mum 6 poll. 8 lin., capitis 1 poll., trunci 2 poll., caudae 3 poll. Necdum 

 magnitudinem M. masculi adaequans. 



Notaeo : luridae fusco-cinereo, nigricante, in adultioribus aestate ma- 

 gis rubello, hyeme fiavicante ; in iunioribus dilute fusco-cinereo, pilis nigris 

 abundissime intermixto ; gastraeo, pedibus ungviculisque albis, prioré 

 hyeme paululum rubicante. Auriculis rotundatis, dimidii capitis, oculum 

 attingentibus ; vibrissis longitudinem capitis baud aequantibus, praeter 

 basim longissimarum nigram maximam partem albis ; cauda longitudine 

 trunci, supra fusca, subtus ex albocinerascens, 1 70 annulis squammosis 

 seriata. 



Faji hélijege. 



Egész hossza legfeljebb 6" 3' ' ; feje 1" ; törzse 2"; farka 3". Nagy- 

 sága a házi egér nagyságát nem üti meg. Füle fél akkora hosszú, mint feje, 

 oda nyomva eléri a szemzugot ; farka ép oly hosszú mint törzse, 1 70 pik- 

 kely gyűrűvel ; fej hossza kétszer foglaltatik ugy törzsének mint farkának 

 hosszában. Felső része, ide értve farkának felső részét is, barnássárga, 

 szürke, feketével erősen vegyítve, közepe felé mindig legsötétebb s oldalai 

 felé legvilágosabb, s itt többnyire vörös sárgába játszó; alsó része kora 

 szerint többé-kevésbbé világosan határolt fehér, kacsói mindig tisztán fehé- 

 rek ; felső orrszőrei barna feketék, fehér hegygyei, az alsók fehérek. Hátsó 

 lábainak bokatalpja a talpszemölcsök közt egyes szőrökkel fedett. 



