137 



lakosságuk miatt jobban műveltetnek, hol minden talpalatnyi föld gyakran 

 használtatik s bolygattatik, hol nagyobb puszták, kiterjedt legelök csaknem 

 hiányzanak, csak ritkábban jönnek elö, csupán Mosón, Sopron, Vas, Zala 

 és Somogy megyék nagyobb lapályain, s itt is soha nagyobb mennyiségben 

 nem, s többnyire csak egyenként láthatók. De Győr és Veszprém megyék- 

 ben már gyakoribbak, s leggyakoribbak Tolna és Fehér megyékben, s külö- 

 nösen az utóbbiban, melynek sok tekintetben oly annyira érdekes, báró 

 Szina jószágaihoz tartozó Ercsi pusztáin s a vele szemközt a Duna túlsó 

 partján fekvő báró Podmaniczky János- fele rákos-keresztúri jószágon leg- 

 inkább volt alkalmam az ezen állatkákra vonatkozó, érdekesnél érdekesebb 

 kisérleteket megtenni, észleleteket és tapasztalatokat gyűjteni ; miben külö- 

 nösen maga a báró úr, s Ercsiben Svoj úr a legnagyobb készséggel és szí- 

 vességgel segédkezet nyújtottak. Miért is nekik nyilvános köszönetemet itt 

 kifejezni kedves kötelességemnek tartom. 



Állítólag Biharban is igen gyakori e faj, mint ezt Kovács János bará- 

 tomtól és Molnár József sógoromtól hallottam. Ez utóbbi 1852-iki nov. 

 38-án a következőt közié velem e tárgyban: «Az általad említett Gözü-egér 

 nálunk is lakik, gyakran, kivált Sárrét vidékén igen elszaporodik, hol külön- 

 féle füvekből s földből összehordja halmait, s télre befészkeli magát. 

 Az emberek ezt fölkeresik, s megfosztják téli táplálékuktól. Nekem azt 

 beszélik, hogy egy ilyen hordásban 10 — 20 itcze különféle életnemet tilál- 

 hatni, miről azonban személyesen nem győződtem meg. » 



A mondottak, kivévén azt, hogy hordásai különféle fűnemekböl és 

 földből állanak, a Gözü-egérre nem illenek, hanem inkább az erdei egérre, 

 melyet az alföld különböző vidékein szintén Gözünek neveznek, így már 

 például Irsa- Alberti körül is. 



Földi János természet-históriája szerint, a 66. lapon, Szabolcsban is 

 található. * 



Sulyok Ignácz tudósítása szerint Holdmező-Vásárhelyen is jönnek 

 elő; ő ezt írja felőlük: «Telkesebb helyeken, a pusztákon sílrííbhen jönnek 

 a Gözü-hordások elő, s búza- és árpatarlókon, kemény, fekete, tanyai szántó- 

 földeken igen gyéren láthatók az eféle összehordott és földdel betakart hor- 

 dások. Ezen hordásokát nevezi a mezei gazdálkodást folytató nép Gözü- 

 hordásoknak; az összehordó állatkákat pedig Gőzüknek nevezi.» 



BoGZKÓ Lajos tabdi kasznár szerint a Gözü-egerek a Bánságban a 

 lapályokon, p. o. Torontál, Arad megyékben gyakran jönnek elő, s hordá- 

 saik ott is, mint a Kis-Kőrös körül, Gözü-hordásoknak neveztetnek. A hor- 

 dások nagyobb vagy kisebb mennyisége szerint ítélve, a Gőzük is különböző 

 években majd nagyobb, majd kisebb mennyiségben jönnek elő. 



* Ezen Petényi által idézett helyen terjedelmesen van ugyan leírva a Gözü, 

 de Szabolcsról szó sincs. Ohyzee. 



Természetrajzifiizetek, v. köt. ii. — ív. füzet, 10 



