138 



Nem kételkedem, hogy ezen egérfaj a Magyarországgal szomszéd- 

 tartományokban, dél és kelet felé a fent említett földrajzi és földmívelési 

 viszonyok közt, tehát Horvát-, Tótországban, Szirmium-, Bosnyák-, Szerb- 

 Bolgárországban, Erdély Mezőségén, s kivált a Dunafejedelemségek puszta- 

 dús tartományaiban, Oláh- és Moldvaországban, Bessarabiában, egészen a 

 Fekete-tengerig ne jönne elö. Nagyon valószínű, hogy a most említett tar- 

 tományok közül a legutolsókban talán még gyakrabban jön elö, mint 

 nálunk, s valószínű, hogy Európa valamennyi tartományai közül a leg- 

 gyakrabban. Hasonlólag föltehetjük, hogy Gözü-egereink kelet-eszaknak és 

 észak-nyugot felé is kiterjednek, szántóföldekkel és rétekkel bíró országok- 

 ban, mint : Galiczia, Lengyelország, Kurland és Oroszországba, de az ottani 

 természetvizsgálóknak figyelmét eddig vagy kikerülte még, vagy pediglen 

 fel lön cserélve más hasonló fajokkal. Én reménylem, hogy rövididő múlva 

 bírni fogunk tudósításokkal ezen fajnak Európában és Ázsiában való elter- 

 jedése felöl. 



A magyar népnek a Gözü vagy Güzü nevű állatra vonatkozó, több- 

 nyire za,vart, alaptalan ii%endemondán, s egyoldalii fölületes észlele- 

 ten alapnló, nem önálló ineg figyelésből folyó eltérő nézetei, s az e 

 névhez csatolt hamis mondák s előítéletek. 



A Gözü név alatt a magyar nép számos a Eágók rendébe tartozó álla- 

 tot ert, így p; o. : 



i. Göáííwíc^A; Erdélyben az é"rt?ii való pelét (Myoxus glis L.) hívják, s 

 azért mint nagyon hosszú téli álmot aluvó állatról csinálták e példabeszé- 

 det : «Úgy aluszik (az ember), mint a Gözü». Lásd Franczius jeles Vadas- 

 kerté. MisKOLCZi GÁspÁR-tól ^77. lapon : «A Gözü, mely öreg egérnek is 

 neveztetik, eletének nagyobb részét, s főképen a téli időt alvással tölti el, s 

 azzal hízik testeben.» (?!) Ugyanazon munkában, "ill-ik lapon ez is áll: 

 «A Gőzük együtt/eíeső/iszoktanak lenni és mindenütt felesen járnak». Innét 

 kelt a közbeszed, midőn valakik közakarattal valamiben foglalatosak, azt 

 B7,o\iieikvß.ona?i-m: ,, hiszen járnak, kelnek, mint a Gőzük". Ez, úgy látszik, 

 nem a myoxusokra, hanem az igazi Gözü- egerekre (Mus spicilegur) vonat- 

 kozik. 



A m. t. társaság Zsehszótársb 275-ik lapján ez áll: «Gözü, die unga- 

 rische Spitzmaus» ; ez hibásan Földi után. Mert mindjárt utána áll : aGözü- 

 hordás ^ Wintervorratheiner (?) — Sintzmaus (!) és Gőzü das Luftloch.» 

 Innen látszik, mily nem jó a szótárak készítésénél bármiféle kön3^vből, p. o. 

 természetrajzból a szavakat, neveket választani. Mindig csak gyakorlati 

 természethuvárok, szaktudósok munkáiból, s azok tanácsa s befolyásával kel- 

 lene eféle terminusokat, műszavakat vagy megnevezéseket fölvenni / 



2. Gözünek Magyarország némely vidékén, p. o. Biharban, Szabolcs- 



