190 



1794-ben említ Grossingek ^ egy 8 hüvelyknyi, hegyes fejű, kékes 

 hátú s fehérlő hasú halacskát, melyet magyarul Pócz-na.k hívnak, s mely 

 a csíkokkal együtt tanyáz, de azért azokkal nem kell összetéveszteni. 

 Sokáig tűnődtem azon, mi lehet e Pócz nevű hal ? Dr. Chyzer Kornél, zem- 

 plénmegyei főorvos ernyedetlen szorgalommal gyűjtötte össze a Zemplén- 

 megye vizeiben élő halakat, melyeket a mi Muzeumunkhoz küldöttbe tudo- 

 mányos meghatározás czéljából az ott használatban levő népies neveikkel 

 együtt. Ezen küldeményben Pócz-hal is volt följegyezve, a mely megvizsgálva, 

 Umbra-nak bizonyult be. Tehát az Umbra magyar neve Pócz. 



A külföldi írók elfelejtkeztek róla, míg Temminck, a leydeni múzeum 

 híres igazgatója, 1825-ben Bécsből egy kirándulást tett a Fertő-tóhoz és 

 sikerűit neki az Umbraból néhány darabot gyűjthetni, melyekből a párisi 

 múzeumnak is juttatott. Akkor fölvette Cüvier Regne animal czímű mun- 

 kájának 2. kiadásába : Cyprinodon Umbra név alatt. 



Temminck után a bécsi zoologok gyakrabban látogatták meg Fertő- 

 tavát, mint Natterer, Fitzinger stb. Natterer küldött Parisba Umbrat, 

 s ott Umbra Nattereri név alatt volt felállítva. Ezen név nem lett általá- 

 nossá, mert nem volt közölve, hanem divatba jött a Fitzinger ^ által indít- 

 ványba hozott: Umbra Krameri elnevezés. — Méltányosnak tartom a 

 MARSiLi-től származó elnevezést használatba hozni. 



1846-ban Valenciennes^ terjedelmesen írta le az Umbrat és mivel 

 semmi ismert halcsaládba nem illett, külön Umbridae családot állított fel. 



1847-ben Heckel* közölt érdekes adatokat az Umbra geographiai 

 elterjedésére és életmódjára nézve. HECKEL-töl ismert lakóhelyei az Umbra- 

 nak : a fertötavi turfa-lyukak, az ördögmalmi árok Budapest mellett, a 

 tapolczai turfaláp, s a Szála torkolatja Szála- Apátinál. 



1874-ben Kovács János, debreczeni tanár, Bobály nevű halat kül- 

 dött be a nemzeti múzeumhoz meghatározás végett, következő sorok kísé- 

 retében : 



«A Bobály a komádi Sárréten, ott a hol csíkot fognak, mindenütt 

 közönséges, de nem eszik, hanem csak a sertésekkel etetik meg. Nyáron 

 által épen úgy nem lehet ezt sem látni, mint a csíkot, hihetőleg a csíkkal 

 együtt ez is az iszapban ássa be magát, azaz, hogy a Sárréten az úgyneve- 



^ Grossinger, TJniversa história physica. P. III. 1794. p. 195.: Aqua vei 

 Aphyra lacustris, pisciculas 3 pollicum, capite acuminata, lergore caerulescit, ventre 

 albicat. Hungaris Potz dicitur; cum Flutis degit, sed cum iis confundi non debet. 



^ Fitzinger, TJeber die Ausarbeitung einer Fauna des Erzlierzogthums Oesfer- 

 reich. 1832. p. 280. 



^ CuviER et Valenciennes, Hist. nat. poissons. Tom. XIX. p. 5.38. 1846. pl. 590. 



* Heckel, Magyarország édesvízi halainak rendszeres átnézete, jegyzetekJcel 

 s az új fajoli rövid leirdsával. Fordította s bővítette Chyzer Kornél. (A m. orvosok 

 és természetvizsgálók 1847. Sopronban tartott VIII. nagygyűlésének történeti váz- 

 lata és munkálatai. Pest 1863 193—216. 1.) 



