204 



A mechanikai theoriának — mint láttuk — Kéaumur volt a megalapí- 

 tója. — Nées van Esenbbck úgy nyilatkozik, hogy a kinövéseket, melyeket 

 a növényrészekbe rakott peték hoznak létre, könnyen meg lehet magya- 

 rázni a hosszanii növekedés megakadâli/oztatâsâhol, melylyel egyidejűleg a 

 peripherikus szervek átalakulása és elsatnyulása is velejár. — Eatzeburg 

 azt mondja, hogy minden gubacsdarázsnak külön sebzésmódja van, és 

 hogy mindegyik pontosan kikeresi a helyet, a melyet megszúr. E szúrás 

 eredménye a gubacs. — Bremi is nagy súlyt fektet a szúrás módjára. — 

 Löw szerint a gubacs sajátságos deformatio, mely csak úgy jöhet létre, ha 

 a lárvák a növényt bizonyos határozott helyen és sajátszerű módon meg- 

 támadják, és ha a növénynek elég ereje van a támadásnak ellene működni 

 s fejlödéstörvényének elég alkalmazkodó képessége arra, hogy olyan for- 

 mákat is létrehozzon, a milyenek a rajta rendesen előjövök körén kívül 

 esnek. — Van der Hoeven azt hiszi, hogy a mint a nöstény-darázsok meg- 

 fúrják a növényrészeket, és a sebbe egy-egy petét tesznek, az izgatásra a 

 nedv dúsabban folyik arra a helyre s így jönnek létre a különböző 

 kinövések. 



Az erjesztő nedv hatásának elméletét, a melytől a fertőző anyag hatá- 

 sának elmélete nem sokban kölönbözik, Malpighi vezette be a tudo- 

 mányba. Burmeister a peterakásnál étető nedvet tételez fel, mely a növény 

 tápnedvének odatódulását eredményezi.^ Hartig úgy nyilatkozik, hogy a 

 gubacs minden egyes gubacsdarázsnak sajátlagos, a sebbe jutott nedve 

 miatt jön létre, mely a növények sejtszövetére izgatólag és úgy hat, hogy 

 azt a túltengésre hajlandóvá teszi.^ Meyen a gubacsképzödést úgy fogja 

 fel, mint a himlőoltást, mely után dudorodás keletkezik. — Lacazk- 

 DuTHiERS a gubacsdarázsoknak (Cynipseknek) külön „c^m^s-7?iárf/eí" tulaj- 

 donít, mely a növények szövetére úgy hat, mint a méhek mérge az állati 

 testre.^ 



Czech ez elméleteket elősorolva, elmés okoskodással igyekszik azok 

 tarthatatlanságát bebizonyítani és értéköket megdönteni, — hogy mindezek- 

 nél tarthatatlanabb íij elméletet állítson fel, midőn az elméletekkel való 

 küzködés után egész győzedelmesen kiált fel, hogy a gubacsdarázsok elvá- 

 lasztotta nedv „Kein Ferment, kein Gift, kein Miasma, sondern eine Ver- 

 bindung mit dem Zelleninhalte des Pfianzentheiles, org anisatiOTlsfähig 

 und zwar gallenhildend ist'^.'^ — Czech azt is feltételezi, hogy ez 

 anyagot nemcsak a peterakó anyaállat, hanem a lárvák is folytonosan 

 elválasztják. 



^ Burmeistee: Handbuch der Entomologie. 1822. I. 568. 1. 

 ^ Germar's Zeitsclirift für die Entomologie. II. 1840. 



^ Az itt elősorolt vélemények bővebb irodalmi kimutatását lásd a Stettiner 

 Ent. Z. idézett czikkében, vagy az ott felsorolt eredeti forrásokban. 

 * Idézett czikk. 343. 1. 



