207 



Hogy nem minden megszúrt ágból fejlödikgubacs^ azt Adler az illető 

 ág növekedésbeli viszonyaival hozza kapcsolatba, olyan formán, hogy az 

 erős növésű ágak legyőzik a lárvák hatását és nem fejlődik rajtok gubacs ; 

 mert a gyors növekedéssel a peték a védett helyekről kiemelkednek és a 

 levegő, melegség és nedvesség hatásainak kitéve, tönkremennek. A gubacs- 

 képzödéshez szükséges, hogy a peték olyan ágakra rakassanak, melyek 

 épen növekedésben vannak, a melyben a lárvák még állandó szövetekké 

 nem alakúit sejteket találnak. De a növekedésbeli viszonyok befolyására 

 vallanak a gubacsoknak különféle helyzeti viszonyai is a rózsaágon. Ha a 

 lárvák akkor kelnek ki, mikor a peték gyors növekedés által még ki nem 

 emeltettek a kedvező helyzetből, akkor az ág képzésére való anyag a lár- 

 vák táplálására meg a gubacs képzésére fordíttatik, és létrejön egy jókora 

 ágliegyi gubacs ,■ ha azonban a hajtás erős növésű, akkor, habár kellő idő- 

 ben bújtak is ki a lárvák, lehetetlen megakadályozniok a hosszanti növeke- 

 dést, mert nem igen vannak annyian, hogy a tenyészcsúcs egész sejt-territó ■ 

 riumát igénybe vehetnék a, gnh&cskéipzé&ïe; azért az erős fattyúhajtásokon 

 ritkán találunk gubacsot ; kedvező esetben a szár-övező vagy egymás felett 

 álló oldali gubacsok képződnek rajta, a szerint, a mint a kezdetben együtt- 

 levő peték a növekedés következtében eltávolodtak egymástól. A gubacs- 

 képződésre legkedvezőbb, ha a peték abban az időben rakatnak le, mikor 

 a növekedés legcsekélyebb. 



Adler ellene mondva G. Mayr azon nézetének, mely szerint a szár- 

 övező és oldali gubacsok oldalrügyekböl fejlődnének, hozzá teszi, hogy 

 alig hiszi, hogy a gubacsdarázsok valaha rügyeket is megszúrnának, mint- 

 hogy olyan időben bújnak ki, mikor a rügyek már régen kinyíltak. Mind- 

 amellett emliti, hogy a szobában nevelt rovarok a rózsarügyeket megszúr- 

 ták, de gubacs nem fejlődött belőlök. 



Érdekes AnLER-nek egy másik értekezése («Lege-Apparat und Eier- 

 legen der Gallwespen»)^ is, mely a peterakó szerkezetét és a peterakás 

 mechanikáját részletesen írja le; valamint legújabb közleménye «Über den 

 Generationswechsel der Eichengallwespen »),^ melyben figyelemre méltó 

 dolgokat mond a gubacsok képződéséről is. Az előbbi értekezés azonban 

 abban a részében is, melyben tárgyammal összefüggene, nem a Khodites, 

 hanem a Neuroterus viszonyaival foglalkozik, az utóbbiban olyan részle- 

 tességekre terjed ki, melyekre nézve saját vizsgálataim még be nem feje- 

 zettek; azért ezek részletezését ez alkalommal mellőzve, áttérek saját vizs- 

 gálataimra és az elért eredmények k-özlésére. 



Több éven át gyűjtöttem a különféle gubacsokat, hogy belőlök a 

 rovarokat, úgy a jogos lakókat, mint az élősködőket felnevelve, hazánk 



^ Deutsche Ent. Zeitsclir. XXI. 1877. Heft. 2, 



^ Zeitschr. f. wiss. Zogl. XXV. Bd. II. Heft. 1881. 



