á08 



rovarvilágának e tekintetben való megismeréséhez anyagot szerezzek. — A 

 gubacsok között a vadrózsafa borzas gubacsai kiválóan lekötötték figyel- 

 memet és legnagyobb mértékben érdekeltek, minthogy ezekből neveltem 

 fel a legtöbb és legszebb élősdi fürkészt. Megvallom^ hogy a gubacsképző- 

 désre vonatkozó legáltalánosabban elterjedt MALPiGHi-féle elmélet valószi- 

 nűségében épen úgy nem kételkedtem, mint a legtöbb zoológia írója, akik 

 egész nyugodtan írják azt meg a gubaesdarázsok családjának jellemzésé- 

 ben, azért kísérleteim eredetileg nem is a gubacsképződésre irányultak ; 

 inkább az a gondolat merült fel bennem, hogy a gubacsok jogos és nem 

 jogos lakói közt levő viszonyt tegyem tanulmányozás tárgyává és igyekez- 

 zem kikutatni a módot, amint ez élősdiek agubacsokba bejutnak és a jogos 

 örökösök rovására fejlödnek. 



E czélra 1878-ik év november második felében a budai hegyeken 

 több rózsagubacsot szedtem és a budai reáliskola kertjében valamint nagy 

 virágcserepekbe néhány vadrózsát (Kosa canina) ültettem, úgy gondolkoz- 

 ván, hogy tavaszkor, ha a gubaesdarázsok és az élősködők a gubacsokból 

 majd előbújnak, alkalmas szekrényben a rügyező rózsafákra vezetem őket 

 és szemlélem műveletöket. 



így is történt. Csakhogy az elembe tárult jelenségek érdekes és az 

 eddigi ismeretektől eltérő volta eredeti tervemtől eltérített s első sorban a 

 gubacs kéjoződésére és az evvel járó tünemények megfigyelésére fordítot- 

 tam figyelmemet, későbbre hagyva a gubacsok jogos és nem jogos lakói 

 közt levő viszonyok tanulmányozását. 



A Rhodites rosae első példányai 1879. márczius 15-én bújtak elő egy 

 gubacsból. Tapasztalásból tudtam már, hogy télen át a meleg szobában 

 tartott gubacsokból ez idő tájban szoktak kijönni a rovarok, azért gondos- 

 kodtam, hogy erre az időre rügyező rózsafám is legyen. Volt is. Egyiken 

 két rügy volt fejlődőben; a rügyek egyike 8, a másika 5 '%» hosszú volt. 



Készíttettem egy kis asztalkát is olyanforma csuklóra járó és minden 

 helyzetben megszilárdítható három lábbal, mint a photographusok camera 

 obscurájának lábai. Az asztalka deszkája két félre vehető ; közepén mind- 

 két fél egy-egy félkörös kimetszéssel van ellátva, melyek összetéve, 

 köralakú nyílást képeznek. Az asztalkát a csukló-lábak segélyével olyan 

 alacsonyra vagy magasra állíthattam, a mint a rózsatő és a fakadó rügyek 

 megkívánták, a két félre való szétvehetés pedig azt tette lehetségessé, hogy 

 a rózsatöt bárhol a kerek nyílásba, a középre foghattam, még ha a rózsa- 

 tőnek jókora koronája volt is. Az így kellően felállított asztalkára üveg- 

 falakkal és fátyol-fedővel ellátott szekrény volt illeszthető, mel3"et azonban 

 — mint későbben tapasztaltam — jókora üvegharanggal igén jól pótol- 

 hattam. 



A Ehoditeseket a szekrénybe, illetőleg az üvegharang alá az asztalka 

 közepéből kiemelkedő rózsatöre vittem. A körülbelül 3 '^L átmérőjű üveg- 



