^H 



hel^'ezi, nem dugja — mint Christ hitte — őket a növény szövetébe, hanem 

 csak a felületére illeszti, mint azt már Reaumur is látta. Adlfr azt mondja, 

 hogy a 2^&ték a levélhez oda vannak ragasztva az enyv- vagy méregmirigyek 

 váladékával, a mit különben már Reaumur is említ.^ — Én úgy találtam, 

 hogy a Rhodites rosas petéi csakugyan oda vannak a levélre ragasztva, de 

 a mellett ahá, mindig hegyesedő és sokszor egyenetlen szélű, végökkel bele van- 

 nak 7iyo}ukodva,h.ogj űgj mondjam heletiizögetve a levél epider miséhe. Ha egy 

 petékkel megrakott fiatal levelet egészben vagy kisebb darabkában, de nem 

 vékony, górcső alá való metszetben carminba vagy eosinba mártottam, a 

 metszés szélének kivételével, az egész festetlen maradt, csak a peték tövé- 

 ben fogta meg a festék a levelet, csak ott mutatkozott rajta keskeny bere- 

 pedéshez hasonló piros csík, jeléül annak, hogy ott legalább a cuticula meg 

 van sértve. Ez a gondolatom merült fel akkor is, ha a prœperalo mikro- 

 skop alatt tűvel piszkáltam, jobbra-balra ingattam a petét: épen úgy 

 inog az ide-oda a nélkül, hogy könnyen elhagyná helyét, mint valami 

 rugalmas talajba betűzött szilárd test, például a drótkefék kaucsukba beil- 

 lesztett drótszögei. 



A peték legnagyobbrészt a levél föerén, a tengely felé néző oldalán 

 sorokban, többnyire váltogatva vannak elhelyezve, de vannak a levél alsó 

 oldalán és szélein csoportosan és rendetlenül elszórtak is. A levél síkjára 

 rendesen igen hegyes szögben állanak ; mellső végok hosszú, a pete hosz- 

 szát (0.4 '"^„) háromszor-négyszer is fölülmúló «bajusz» -a felfelé és ki- 

 felé áll. (I. tábla 4.) A peték tövében a levélen már igen korán egy kis du- 

 dorodás van, melynek közepén, csekély mélyedésben ül a pete. (I. tábla 5.) 

 A peték bajuszai szabadon kiállanak és a fejlődő leveleket némileg össze- 

 tartják, minek következtében azok rendes növése kissé ez által is akadá- 

 lyozva van. Adler azt hiszij hogy a peték e bajuszai, nyelei, minthogy üre- 

 seknek látszanak és a pete élő tartalmával közlekednek, az embryók léleg- 

 zésbeli igényeire szolgálnak. ^ 



A guhacs képződése. A rügy megszúrása után a gubacsképzö- 

 désnek még sokáig nem látszik nyoma. Adler 1 6 — 21 napot állajDÍtottmeg, 

 mely a peterakás idejétől a gubacs jelenkezéseig letelt. Én két megfigyelt 

 esetben 18 — 19 napot számláltam addig, míg meglátszott, hogy hol és 

 miből lesz a gubacs. Az egyik megszúrt rügyből fejlődő hajtás 4, a másik 

 7 (^fm hosszúra fejlődött, mikor a gubacsképződésnek első nyomai mutat- 

 koztak rajtok. AdIíER közleményét vizsgálataim alkalmával még nem 

 ismerve, azt hittem, hogy a rügyekből nem is lesz gubacs, hogy már nem 

 is lesz alkalmam a gubacs képződését szemlélni. — Annál nagyobb volt 

 meglepetésem, midőn a három alsó levélnek fejlődésben való hátramara- 



^ Idézett mű. III. k. 265. I. 



^ über den Generationswechsel. 224. 1. 



