215 



tödnek a molyhos szálak közé, míg végre legfeljebb a levelek megmaradt 

 csúcsai mutatják, hogy itt valaha levelek voltak. Természetes, hogy ez a 

 változás mind a három levélen megesik. A lárvák kamarái is mint apró 

 daganatok dazzasztják a leveleket, a diidorodások mind a három levélen 

 növekednek, mind a három levél testesebb és testesebb lesz, mig egymással 

 oldalt érintkeznek, fiatal sejtjeik összenőnek, körülfogják az ágat és készen van 

 a szárövező gubacs. (I. tábla tí.) 



Mindez persze meglehetős lassan történik. A márczius 15 — 40-ika. 

 között megszúrt rügyekböl fejlődő gubacslevelek csak május vége felé vas- 

 tagodtak és testesedtek meg annyira, hogy összeértek s igazi gubacsot képeztek. 



Hogy a rózsagubacs csakugyan három levélből képződik, arról a 

 kifejlett gubacs keresztmetszetén is meggyőzödhetünk, a laieljen a három 

 levélnek megfelelő rész, a lárvák sorokban elhelyezett kamaráival együtt 

 igen világosan látható. (I. tábla 7.) 



A leírt módon képződik tehát a szárövező gubacs ; de hogy jönnek 

 létre az ághegyi és az oldali gubacsok ? — Kísérleteim ezekre nézve is 

 nyújtottak példát és felvilágosítást. 



, Az ághegyi gubacs épen úgy három levélből képződik, mint a szár- 

 övező, sőt kezdetben maga az ághegyi gubacs is szárövező. — Érdekes, 

 hogyan kerül ez az ág hegyére. — Két szépen fejlődő gubacsom mintegy 

 1 6 — 30 %í hosszú ágat övezett körül. Az ág gyönyörűen fejlődött egész addig 

 az ideig, míg tövén a gubacsképződés folyamata tetőfokát el nem érte. A szú- 

 rástól számítva mintegy 50 nap múlva azonban az ágak teteje el kezdett 

 sárgulni, a levelek a legvégső internodiumról lehervadtak és maga a végső 

 internodium is levált, leesett. Ugyanez történt az utána következővel, és 

 10 — 12 napi időközökben a többi internodiummal is; levél levél után, 

 internodium internodium után hullott le, míg végre az utolsó is leesett és a 

 gubacs ághegyinek tűnt elő. 



így van ez a szabadban is ; különösen abban az esetben, ha a rovar 

 a petéket már fejlett ághegyi levelekre rakja. Ez esetben a petékkel meg- 

 rakott levelek feletti ágrészlet satnyán fejlődik ki és mihamar lehull. Erre 

 tanítanak bennünket a szabadban gyűjtött ághegyi gubacsok maguk is, 

 melyeknek tetején, a középen mindig megtaláljuk az ág maradványait a 

 sebhelylyel, honnan a felső internodium leesett. 



Az oldali gubacsok is levélképletek, csakhogy ezek a legtöbb esetben 

 egyetlen levélből alakúinak, bár előfordulnak kettőből képzödöttek is; ha 

 három levélből alakultak, akkor oldalrügyet szúrt volt meg a rovar. — 

 Igen gyakori az eset, hogy az oldali gubacsokat hármasával egymás felett 

 állva találjuk az ágon. Állásuk viszonyát csak kissé figyelemre méltatva, 

 azonnal feltűnik, hogy az a rózsa levélállásának felel meg, és a három oldali 

 gubacsban nem nehéz felismerni azt a három levelet, melyet az imént 

 említettem, hogy azokra rakja a rovar a petéit, hogy azokból képződik a 



