^216 



gubacs. — A különbség csak az, hogy a szárövezö és ághegyi gubacs kép- 

 ződésénél az internodiumok rövidek maradtak, nem növekedtek s így a 

 három levél is egy körben, egy síkban maradt, míg az említett hármas 

 oldali gubacs képződésénél az internodiumok növekedtek és a gubacscsá 

 alakuló leveleket felemelték arra a helyre, a hol megjelentek volna, ha 

 közönséges levelek maradtak volna. 



A rózsagubacsok e szerint, bármilyen megjelenésben tűnjenek is elő, 

 mindig ugyanazon képletekre vezethetők vissza. És még azokat a tényező- 

 ket sem nehéz meghatározni, amelyek e különféle megjelenésre befolynak. 

 Az időjárás viszontagságait nem tekintve, két tényező szerepel itt: az egyik 

 a növény növekedésének ereje, mint azt már Adler is kifejez;te ; a másik — 

 szerintem fontosabb — a támadó lárvák menmjiség-e. Világos, hogy mennél 

 nagyobb sereg intéz támadást a növény rendes növekedése ellen, annál 

 nagyobb rendellenességet fognak azok előidézni, s a növény annál kevésbbé 

 fogja érvényesíthetni növekedésének erejét. Innen van, hogy találunk 

 rózsalevelet, melynek felületén egyetlen vagy két-három kamarából álló 

 bozontos kis gubacs ül. Ebben az esetben csak 1, S2 vagy 3 lárva volt a 

 támadó; ezek ellenében a növény kellően érvényesítette erejét és a levél 

 minden részletében ki is fejlett. Nagyobb támadással kellett már küzdeni 

 a növénynek az oldali hármas gubacs képződése alkalmával : ez esetben 

 a leveleket már meg nem menthette magának, azok áldozatul estek a 

 támadó lárváknak, de minthogy a növény ereje még mindig versenyezhe- 

 tett a lárvák támadásával, az internodiumok azok hatása ellenére is rende- 

 sen növekedtek. A szárövezö gubacsnál a megtámadott részek már nem 

 növekedtek többé, de a felettök állótengely maga még növekedett és mégis 

 maradt ; míg az ághegyi gubacsoknál végre a gubacs felett kezdetben fejlődő 

 ág is elveszett, jeléül annak, hogy itt legnagj^obb volt a támadás és a növény- 

 nek minden erejét oda kellett fordítani, a hol a támadás közvetetlen volt. 



Vizsgálataimat kiterjesztettem a rózsagubacs részletes fejlődésére, 

 nevezetesen azon változások megfigyelésére, melyeket a levél szövete szen- 

 ved a pete rárakásától kezdve a gubacs határozott fellépéséig, valamint 

 azon viszonyok kiderítésére is, amelyek a petéből kibúvó lárvák és a levél 

 között lehetnek, de az eredmények e tekintetben még befejezetlenek, közlé- 

 söket újalib vizsgálatok megejtéseig, illetőleg befejezéséig fenn kell tartanom. 



Megjegyzem még, hogy rózsagub ácsaim mind rügyből fejlődtek s így 

 ellene mondanak Adler azon állításának, hogy a Rhoditesek rügyet soha 

 sem szúrnának meg, illetőleg' hogy ezekből nem fejlődik gubacs. — Meg- 

 említhetem végre, hogy a parthenogenesist a Rhodites rosae-nél magam is 

 konstatáltam ; a második generatio egyénei azonban csak félakkorák vol- 

 tak, mint azok, melyeket a szabadból gyűjtött gubacsokból neveltem. 



Az elmondattakban óvakodtam elméleti okoskodásokba merülni; csak 

 azokra az adatokra szorítkoztam, a melyeket határozottsággal megfigyeltem. 



