MS 



tekintve, felteszi, hogy az idegrendszer középpontját képezi. Nézetét azon- 

 ban semmi sem igazolja, mert bár megtalálja az Ichthydium Larus sze- 

 meit, de ezeknek az idegrendszer középpontjával való összefüggését kimu- 

 tatni nem tudja, holott azt, ha a nevezett képlet csakugyan központi 

 idegducz, nem nagy utánjárással észrevehette volna. Ezen kívül azonban 

 észlelt ö még úgy az Ichthydium Larusnál, mint az Ichthydium poduránál 

 a test mellső részén a testűr belső felületén egy sejtes réteget, mely 

 kerekded magot tartalmazó sokszögű sejtekből áll s miután a szemeket 

 ezeken látta feküdni, felteszi, hogy valami idegállományú képlet. ^ Legpon- 

 tosabb búvárlatot közöl e tárgyban 0. Bütsohli, ki az Ichthydium maxi- 

 mumnál megtalálta a valódi idegközéppontot a garat körül. Szerinte az 

 idegközéppont egy sejtes állományú ideggyüru, mely nem messze a száj- 

 nyílástól veszi kezdetét s a garat hagymaszerű dudorodásáig terjed; de 

 belőle eredő idegrostokat, mint maga is megjegyzi, nem tudott észlelni. ^ 

 E tárgyban tett vizsgálataim alapján én csak megerősíthetem 0. Bütschli 

 nézetét s határozottan állíthatom, hogy az általam átvizsgált Ichthydiumok 

 idegközéppontja teljesen azonos a Nematodák idegközéppontjával; míg a 

 H. Ludwig által említett garat felett fekvő kerekded képlet mibenlétéről 

 mit sem szólhatok, miután azt észlelnem egyáltalán nem sikerült. 



A külérzéki szervek közül eddigelé csak a látás- és tapintás érzéke 

 ismeretes. 



A tapintás érzékének idegvégkészülékeit általában az egész testet 

 borító cuticula sörték képezhetik; vannak azonban, mint fennebb említem, 

 a testet borító sörtéktől úgy alakra, valamint nagyságra nézve is eltérő 

 sörték, az úgynevezett tapogató sörték, melyek úgy helyzetök, valamint 

 szerkezetök miatt is kizárólag tapogatásra szolgálhatnak. E tapogató sör- 

 téket legelőször Mecznikow ismerte fel az Ichthydium ocellatum és Ichthy- 

 dium Larusnál ; később H. Ludwig, de különösen 0. Bütschli nyújt róluk 

 pontos leírást. 



A tapogató sörték mindig a fejen fordulnak elő pamatokba sorakozva 

 s közölök, mint azt 0. Bütschli az Ichthydium larusnál ábrázolja, a fej 

 hátsó részén fekvők a többieknél jóval hosszabbak, vékonyabbak s vagy 

 oldalt vagy pedig hátrafelé irányultak ; míg azok, melyek a fej közvetlen 

 liomloki részén foglalnak helyet, az előbbenieknél jóval rövidebbek, mere- 

 vebbek s egyenesen mellfelé irányultak. ^ 



H. Ludwig e tapogató sörték közül csupán a fej homloki részén 

 fekvő, mellfelé irányulókat észlelte, míg a fej hátsó részén lévőket nem 

 vette észre. * Én a vizsgálataim tárgyává tett Ichthydium Larus, Ichthy- 

 dium maximum s az új Ichthydiumfajnál az 0. Bütschli által leírt tapo- 



/ lel. m. p. 216. '-' Id. m. p. 388. ^ Ici. m. 26. Tábl. 1. ábn 

 * Id. m. 14. Tábl. 1. 2. 3. 4. 15. ábra. 



