gató sörték mindkét faját észleltem ; de miként az előbbi búvároknak, úgy 

 nekem sem sikerült e sörtéknek az idegközépponttal, vagy más ideggel 

 való összefüggését megállapíthatnom s a tapogató sörte nevet csak hely- 

 zetökre való tekintetből tartom meg. 



A látás külérzékére vonatkozólag is E. Mecznikov\^ nyújt legelőször 

 közleményt az Ichthydium ocellatum leírásánál, melyet ö, bár az az 

 EHRENBEEG-féle Ichthydíum Podurával mindenben azonos, csupán a szemek 

 jelenléte miatt új fajnak tart. H. Ludwig azonban, miután ő több, szem- 

 mel bíró Ichthydium Podurát észlelt, kimondja, hogy a Mecznikow Ichthy- 

 dium ocellatuma nem egyéb Ichthydium Poduránál, melynek szemeit 

 Ehrenberg nem vette észre. 



A szemek minden esetben a fejen vannak elhelyezve, még pedig 

 oldalt s egyszerű fénytörő lencséből állanak minden festeny nélkül. A len- 

 csék alakja csaknem mindig hosszúdad s csupán a Mecznikow által ábrázolt 

 Ichthydium ocellatum szemei látszanak kerekdedeknek kevés festenynyel. 

 A szemek jelenléte még eddig csak az Ichthydium Poduránál van biztosan 

 megállapítva, de bár H. Ludwig az Ichthydium Larust szemnélkülinek 

 tartja, mindazáltal 0. BüTSCHLi-nek sikerült azt ezen fajnál is feltalálni, 

 melynek jelenlétét magam is megerősítem. 



Hogy e szemek tulaj donképen mire szolgálnak, eldönteni nem lehet. 

 Igen nagy valószínűséggel azonban nem lehetnek egyebek, mint durványo- 

 sodá«nak indult szemek, melyek festenyöket elveszítették s csupán fénytörő 

 lencséjök maradt meg, mely magára nem képes tiszta látást eszközölni. 



BÉLCSATORNA. 



A bélcsatorna az állat testének egész hosszában fut végig a hasoldal- 

 hoz valamivel közelebb, mint a hátoldalhoz s meglehet rajta különböz- 

 tetni a már Ehrenberg által is felismert garatot vagy előbelet és az 

 emésztő gyomrot. 



A szájnyílás vagy kissé a hasoldalon, vagy pedig a homlokon fekszik 

 s a testet borító cuticula által képezett gyűrű által öveztetik, melyen Mecz- 

 nikow hosszirányú sávokat látott az Ichthydium hystrixnél. E gyűrűt 

 H. Ludwig szájgyűrűnek nevezi s szerinte a szájgyűrűn belül kevéssel 

 három ajakocska fekszik, melyek közül egyik a hátoldalon s kettő oldalt a 

 hasoldalon foglal helyet s ennek megfelelöleg a szájnyílás maga is három- 

 szögű. ^ 0. BüTscHLi eme ajkacskákat nem észlelte, hanem e helyett a ki 

 és betolható szájnyílás belfelületén finom, befelé hajlott cuticula sörtéket 

 vett észre, melyek a szájnyílás kitolatása alkalmával egy övet képeznek a 

 szájnyílás előtt. E képletek közül én a H. Ludwig által leírt ajakocskákat 



^ Id. m. p. 199. 



