245 



észleltem, míg az 0. BürscHLi által leírt sortéknek semmi nyomára sem 

 találtam ; de az új Ichthydium-faj szájnyílása előtt egy sarlóalakú cuticula- 

 képletet vettem észre, mely folytonosan befelé hajolva bihetöleg zsákmány- 

 nak a szájnyíláshoz való vezetését eszközli. 



A szájnyílás egy meglehetős hosszú, izmosfalii s mindenben a Nema- 

 todákéra emlékeztető garatba folytatódik, melynek mellső része kissé haj- 

 lott, hátsó vége j^edig hagymaszerűleg duzzadt. A garatot úgy kül- mint 

 belfelületén egy finom cuticularéteg borítja, mely a testet borító cuticulá- 

 nak egyenes folytatása. Ezen kívül meglehet különböztetni a garaton a 

 vastag izomréteget, melyen már Mecznikow észlelt volt harántcsíkolatokat 

 az Ichthydium ocellatumnál ; H. Ludwig pedig kimutatta, hogy azok vala- 

 mennyi Ichthydium garatjának izomzatában előfordulnak. ^ 



A garat egy keskeny űrt zár magában, mely H. Ludwig vizsgálatai 

 szerint mellfelől a szájnyílás résének megfelelőleg prizma alakú, míg hátra- 

 felé mindinkább hengeressé válik s a hagymaszerű dudornak megfelelőleg 

 kiduzzad. 



A mi a garat működését illeti, az előre láthatólag ugyanaz, mi a Ne- 

 matodák garatjáé, azaz tápláléknak a szájnyíláson át az emésztőgyomorba 

 való szivatyúzása, mi izmos falazata segélyével épen oly könnyen eszkö- 

 zöltetik, mint a Nematodáknál. - 



Általában mondhatni, hogy az Ichth3^diumok garatja teljesen azonos 

 szerkezetű és működésű a Nematodákéval, azzal a különbséggel, hogy az 

 Ichthydinák garatjának hagymaszerű duzzamában a Nematodákéra emlé- 

 keztető állkapcsoknak még eddig semmi nyoma sem észleltetett. 



A garat közvetlen az emésztőgyomorba folytatódik, mely a test 

 hossztengelyének irányában egyenesen fut végig s mellső végén sokkal 

 nagyobb átmérőjű, mint hátsó végén, mert a garattól fokozatosan elkes- 

 kenyedve folytatódik a végbélig. Lefutását már Ehrekberg is pontosan 

 leírja ; ^ úgyszintén Max Schultze ^ és Mecznikow ; '^ de pontosabb leírását 

 csak H.' Ludwig és 0. Bütschli nyújtja. 



E. Mecznikow a bélcsatorna szerkezetére vonatkozólag csak annyit 

 jegyez meg, hogy felületén zsírcseppekkel dúsan behintett ; míg H. Ludwig 

 és 0. Bütschli a valónak megfelelőleg azt mondják, hogy az emésztőcső 

 a Nematodákéhoz hasonlólag két sor sokszögletű félgyűrűt képező sejtből 

 áll, melyek meglehetős nagy magot és szemcsés plasmát tartalmaznak. 

 A sejtek belsejében fekvő magok, mint azt H. Ludwig is vélte, nézetem 

 szerint azonosak a Mecznikow által zsírcseppeknek tartott képletekkel. Az 

 egész emésztőcsövet úgy kívülről, mint belülről egy alkatnélküli cuticula- 

 hártya — a H. Ludwig által «tunica propria» — névvel jelölt réteg borítja. 



Az emésztőgyomor észrevétlenül megy át a végbélbe, melyet meg- 



^ Id. m. p. 200. 2 la. ri^. p, 388—89. ^ Id. m. p. 248. * Id. m. p. 453. 



