us 



A nöi ivarnyilásra vonatkozólag H. Ludwig azt mondja, hogy az a 

 hátoldalon, azon helyen fekszik, hol az öt megelőző búvárok a végbél- 

 nyílást keresték, azaz a villafark alapjának hátoldali részén, ^ s szerinte a 

 hátoldali utolsó sörték mögött a test középvonalában fekvő rövid, elmet- 

 szett, csonka kuj)hoz hasonló függelék által képeztetik, mely hátul a test 

 felületéről kiemelkedik. H. Ludwig eme nézete ellen, mely szerint mint 

 már fennebb is említem, az Ichthydiumoknál külön végbél és ivarnyílás 

 létezne, nem csak 0. BüTSCHLinek a petefészekre s annak nyílására vonat- 

 kozó adatai, hanem saját, már a végbélnyilás tárgyalásánál előadott ama 

 vizsgálataim is szólanak, hogy én ugyanazon helyen láttam a bélsárt kiürít- 

 tetni, melyen H. Ludwig az ivarnyílást képzeli és szerintem az Ichthydiu- 

 moknál külön végbél- és ivarnyílás nem létezik, hanem csupán kloáka s 

 ez azon helyen fekszik, hol H. Ludwig a külön ivarnyílást képzelte. 



A petefészek álloniánya szemcsés plasma, melyben az egyes petesej- 

 teknek körvonalait ugyan felismerni nem lehet, de benne elszórtan külön- 

 böző nagyságú magokat észlelhetni, melyek körűi csak akkor tömörül 

 plasma állomány, ha már a peték kezdenek elkülönülni s ez alkalommal 

 erösebben fénytörő zsírcseppek is válnak ki a sejtek belsejében. A pete- 

 sejtek nem egyszerre fejlödnek ki, hanem miként azt H. Ludwig és 

 BüTSCHLi is kiemeli, csak időközönkint egymásután, még pedig olyformán, 

 hogy legelőször a petefészek leghátsó részében lép fel az érett pete s 

 ennek kiürítése után a következő. Ebből magyarázható meg azon körül- 

 mény, hogy Ehrenbeeg, Max Schultze és Mecznikow csupán egy-egy 

 petét láttak. 



Az érett peték között vannak olyanok, melyek már magában az 

 anyában fejlődésnek indulnak, azaz a barázdolódás korábbi stádiumain is 

 által mennek. E petéket eddigelő csupán Meüznikow észlelte ^ s miután az 

 Ehrenberg és Max Schultze által leírt vastagburkú petéktől épen fino- 

 mabb burka s a fennevezett sajátságaik által különböznek «nyári peték» - 

 nek (Sommer-Eíer) tartotta s azonosítja a Eotatoriák nyári petéivel. Azon- 

 ban e petéket utánna sem H. LuDwiGnak, sem pedig 0. BüTSCHumek 

 észlelni nem sikerűit, s így a Mecznikow nézete megerősítést nem nyert. 

 Miután azonban én az Ichthydiumokat épen nyár folytán észleltem, a 

 nyári petéket megtaláltam, s így Mecznikow nézetét megerősíthetem. 



Eme Mecznikow által nyári petéknek nevezett petéken kívül vannak 

 még olyanok is, melyek sokkal vastagabb burokkal bírnak, kevéssel na- 

 gyobbak s csupán az anyatestből való kijutás után indulnak fejlődésnek« 

 E peték azok, melyeket Ehrenberg és Max Schultze is észlelt, s melye- 

 ket Mecznikow «téli peték »-nek (Winter-Eier) nevezett. H. Ludwig és 

 0. Bütschli is megtalálta e petéket s az általános vélemény róluk az, 



^ lel. m. p. 207. 2 Ici. m. p. 454. 



