160 



Még egy biológiai megfigyelést óhajtok közölni, melyről eddig sehol 

 sem olvastam. 



Vángel Jenő, ki, mint emiitettem, a gubacsok gyűjtése és rendezése 

 körül nagy segítségemre volt, egy izben aDryophanta scutellaris kikelt pél- 

 dányainak feltüzögetésével foglalkozva, azt a megjegyzést tette, hogy neki 

 úgy tetszik, mintha azoknak a darázsoknak feltűzetésök alkalmával szaguk 

 volna; olyanforma mint a Carabusok kifecskendett nedvének, csakhogy 

 sokkal gyengébb. A kísérletet én is megtettem és meggyőződtem, hogy a 

 rovaroknak csakugyan elég intensiv szaguk van, mely azonban csak az élő 

 állat felszúrásánál tűnik elő. Ezután más fajokra is kiterjesztettem ez irány- 

 ban figyelmemet és soknál sajátszerű, jellemző szagot éreztem. A legtöbb- 

 nél van valami, több vagy kevesebb abból a szagból, a mit általában poloska- 

 szagnak mondunk, de vannak más szagvegyűlékek is, melyeket leírni alig 

 lehet. A C. amblycera szaga határozott poloskaszag savanykás árnyalattal; 

 a Biorhiza terminális is poloska-szagú olyan mellékszaggal, mint az ujjunk 

 között szétdörzsölt czitromlevélé. Ha az ember az egész rovart szétdörzsöli 

 ujjai között, a szag jóval erösebb. A nagyobb fajoknál, mint pl. a C. Kollari 

 és tinctoria, a szagot feltűzés nélkül, puszta megfogásra is érzi az ember, 

 ha jól megszimatolja; a C. tinctoria szaga a karamel szagához, vagy a ma- 

 látáéhoz hasonlít a poloska-szag némi árnyalatával. A C. caliciformis szaga 

 puszta megfogásra nem épen kellemetlen; feltűzetve, poloska-szagot áraszt. 



E tényekkel szemben felmerül a kérdés, hogy melyik e rovaroknál az 

 a szerv, mely a szagos anyagot szolgáltatja ? A gubacsdarázsok anatómiája 

 még nagy parlag. Szagmirigyet nem ismerünk náluk. Ez kutatásra vár. 

 Lehet, hogy azon páros szerv szolgáltatja a szagos anyagot, melyet Hartig 

 kezdetben heréknek, később pedig azon mirigynek tartott, mely a gubacs- 

 képzödéshez szükséges mérges nedvet szolgáltatná.* Ezt persze egyenes 

 vizsgálattal kellene eldönteni. Nem is mulasztom el e kérdést tanulmányozni, 

 mihelyt szűken telő időm megengedi, és hiszem, hogy ez előleges közlésemet 

 alapos vizsgálattal bövítendem ki. 



A kellemetlen szag védelemre szolgálhat, mint a poloskáknál. így e rova- 

 rokindirekte szín- és alakmajmolással, direkte pedig tettetéssel és kellemetlen 

 szaggal védelmezik magukat ellenségeik ellen. A gubacs a fiatal nemzedéket, 

 a gyámoltalan lárvákat védelmezi az idő viszontagságai és számos apró ellen- 

 ség ellen. Erre vonatkozik a gubacsoknak gyümölcsöt, rügyet, rendellenes 

 képződményt elötűntető alakja, bozontos, szőrös volta és soknak az a be- 

 rendezése, hogy ragadós nedvet választ ki, mely egész felületét bevonja. Sok- 

 szor találtam a C. glutinosá-nak gubacsát, melynek felületére tapadt és ott 

 veszett a gonosz szándékú Hemiteles vagy Calimome. Ugyancsak védelemre 



- V. ö. Germars Zeitschr. f. d. Entom. III. k. 1841. 329. lai?. I. Tábla. 4-. ábra ô; 

 továbbá ugyanazon folyóirat IV. k. 1843. 397. lap. 



