191 



A törzsprizma a gyérebben jelentkező alakok sorába tartozik, vele egyenlő 

 gyakran leginkább az l jelenik meg, míg az n, t, v, q, d, h és s alakok csak 

 egyes esetekben voltak észlelhetők ; végül az r makropiramis aránylag gya- 

 kori alak. A legcsekélyebb számú kombinácziót a 3. kristály (7 alak), a leg- 

 nagyobb számút ellenben a 4. és 5. kristályok (13 — 13 alakkal) mutatták. 

 Az egyes alakok közöl leginkább az a, b, f, e és o azok, melyek olykor fel- 

 tűnő nagy lapokban vannak jelen, míg a többi inkább alárendelt szerepet 

 játszik. Nagyságra nézve magán a guano-példányon levő legnagyobb egyén 

 leghosszabb átmérője szerint 8 '«/„;, mér, a chilei kristályok tehát e részben 

 meglehetősen az ausztráliaiak mögött maradnak. A kristályok általános ha- 

 bitusa végül ezeknél is, mint a Skipton barlangból származóknál — inkább 

 az a véglap szerint való táblás kifejlődést mutatja, de oszlopos kristályok 



is gyakran fordulnak elő. 



* 



A chilei Newberyit keménysége valamivel több mint 3, fajsúlya — a 

 mennyiben, erre nézve még semmi adat sincs közzétéve — a Thoulet-íéle 

 oldatban közelítőleg meghatározva ajjró, de lehetőleg homogén egyéneken : 

 2.10. Hasadás a bázis szerint tökéletlen, ellenben tökéletes a brachy vég- 

 lappal párhuzamos irányban. Az optikai tengelyek síkja párhuzamos a bra- 

 chyvéglappal, első középvonal a függélyes tengely. Kettős fénytörés : positiv 

 jellegű, dispersiv : e<v. 



ß = 1. 5196' 



Az ezen értékek meghatározásárakét készítmény szolgált, melyek a ter- 

 mészetes c, illetőleg a lapok által voltak egyik oldalukon határolva, míg 

 a megfelelő párok gondosan csiszolva lettek. 



Az alábbi táblázatban végül a Newheryit összes alakjainak általam 

 számított szögértékeit áUítottam össze, kapcsolatban a III. T. 3. es 9. áb- 

 ráin megszerkesztett projekcziókkal. 



