ban van, hogy a prostisták inkább állati és inkább növényi alakjai között 

 határt szabjon ; mert hiszen a j)rot.ista kifejezés épen azon igazság elisme- 

 résének köszöni létét, hogy az állat- es növényország a legalsóbb lények 

 közvetítése útján szakadatlan kapcsolatban áll egymással. A protista kife- 

 jezéssel épen ngy vagyunk, mint pl. a «zöld» kifejezéssel, a melynek hasz- 

 nálásában az bizonyára nem fog akadályozni, hogy a zöldeskék és zöldes- 

 sárga közötti határ szükségképen azonos a kék és sárga közötti határral. 



A mi végre a «nem épen szerencsésen választott» véglény kifejezést 

 illeti, erre nézve csak annyit akarok mondani, hogy 1. ezen szó képzésénél 

 a protisták rendszertani helyére voltam tekintettel s nem a görög protista 

 kifejezésre, ■ — melyet n. b. egészen feleslegesnek tartok sz-szel írni, miután a 

 magyar ember mégis csak pro tintának fogja mondani, valamint hogy azt 

 mondja: konczipista, pápista, kálvinista és nem : konczipi,s'2;ta, pápis^ta, kál- 

 yimsztsb, — s melynek etymologiája bizony nekem sem okozott különös 

 fejtörést; 2. a ki magyarul tud, tudhatja, hogy szomszéd országok határait 

 végeknek nevezzük s minden magyar német szótárban megtalálható, hogy 

 végőr, végó'rs, végezred, végvár, végvidék stb. annyi, mint Grenzímcíie, Grenz- 

 posten, Grenzregiment, Grenzfestung, Grenzdistrict etc.; 3. bármely jobb 

 kifejezést készségesen elfogadok. 



