93 



íelékuek), továbbá el uem vékonyodó fonalas ostort (ilyenje van a legtöbb 

 ostorosnak), mely nem egészen egynemű plasmanyúlványnak felel meg, 

 hanem meglehetősen ellentálló kéregréteggel van borítva ; sőt nekem úgy 

 látszik, hogy az ilyen ostorok nem is egészen tömörek, hanem szerfelett 

 finom tengelycsö, vagy legalább igen lágy plasma által képezett tengely fut 

 rajtuk végig, mely a testből beleuyomuló nedv által megduzzasztható s 

 csak ekkor nyerik el a működésökre szükséges merevséget. Az ostorok ez 

 utóbbi alakját minden esetre magasabb képződményeknek kell tekinte- 

 nünk, mint az elhegyesedö ostorokat, mi már abból is gyanítható, hogy 

 több ostorosnál, mint pl. az alább tárgyalandó Hymenomonasnál, az oszlás 

 után rajzásra kelő fiatal egyének ostorai finoman elhegyesedő plasmanyúl- 

 ványok, melyek csak később változnak át fonalas ostorokká. 



Hogy az Euglenafélék szája az ajakak között létezik, ezt már Ehren- 

 BERG is gyanította ; ^ ' minden esetre MoEREN-t illeti azonban az érdem, 

 hogy az Euglena sangvineánál egész határozottsággal kimutatta az ajkak 

 között levő szájnyílást, mely a test belsejébe egy rövid csatornába folyta- 

 tódik ^^. MoEEEN-nek ezen már 1843-ban közölt felfedezése azonban egy 

 időre feledékenységbe ment s csak 1859-ben tett Stein említést arról, hogy 

 az Amblyophis- s Euglena viridisnél a legvilágosabban megkülönböztet- 

 hette a befelé tölcsérszerűleg elszükülő, kerek szájnyílást, mely a piros 

 szemfoltig követhető, kissé kígyódzó lefutású szűk csőbe vezet ^^. Legújabb 

 munkájában Stein a szájnyílásnak s a szemfolt melletti üregecskéig vezető 

 kürtszerű garatnak jelenlétét valamennyi Euglena- s Chloropeltisfélénél 

 kimutatta s pontos és hű rajzokban tűntette fel ^■\ Én ezen észleletek 

 helyességét saját vizsgálataim útján csak megerősíthetem s konstatálhatom, 

 hogy az Eutreptia ezen szervezeti viszonyokat tekintve sem tér el az Eugie- 

 náktól s nevezetesen teljesen megegyezik az Euglena Acus-szal. Az Eutrep- 

 tia kedvező fekvése mellett igen jól meg lehet különböztetni az ajkak között 

 fekvő kerek szájnyílást, mely meglehetős hosszú, szűk garatba vezet s az 

 egyenes, vagy kissé hajlott lefutásában egész az üregecskékig igen tisztán 

 kivehető (1 — 3, 5. ábra). 



Az üregecskék számát, elhelyezését s élettani feladat átilletöleg szintén 

 megegyezik az Eutreptia a Stein által az Euglena- és Chloropeltisfélék 

 családjába foglalt ostorosokkal. 



Minthogy a rokon ostorosak üregecskéjének számára és feladatára 

 nézve igen eltérők a vélemények, alkalmat veszek a helyen az összes 

 Euglena- és Chloropeltisfélék tekintetbe vételével ezen kérdéshez hozzá 

 szólani, 



^2 Op. cit. p. 109. 



^3 Op. cit. 



^* Der Organismus der Infus. I. Abth. p. 77. 



" Der Organ. III. Abth. p. 143—145. 



