101 



felteszi, hogy az egybekelés teljes egygyéolvadással végződik, meljmek 

 megtörténtével a két mag szintén egygyéolvad s ebben véli a termékenyí- 

 tés tulajdonképi feladatát, melyet azután nyomban követ a két mag egy- 

 gyéolvadása által létrejött új magnak ismételt barázdálódás útján csír- 

 gömbökké, ezeknek pedig apró, színtelen embryókat tartalmazó csírtöm- 

 lökké való változása. Erre azután Stein azon felfogást alapítja, hogy az 

 Euglenánál, valamint számos más ostorosnál is az ivartalan mellett ivaros 

 szaporodás is létezik, mely, mint a csillószörös ázalékállatkáknál, két 

 egyénnek előrement egybekelése után a magból indul ki.'"*^ 



Hogy az egybekelésnek nem lehet az a feladata, hogy petéknek töme- 

 ges fejlődésére adjon impulsust, mint Cartee véli, alig szorul bizonyítga- 

 tásra: az Euglenáknak ugyanis egyáltalában nincsenek petéi s azon kép- 

 ződmények, melyeket Carter «peték» -nek, vagy «embryosejtek))-nek 

 (embryonic cells) tartott, nem egyebek a paramylontestecskéknél ^^, melyek- 

 nek képződésére az egybekelésnek bizonyára nincs semmi befolyása. A mi 

 pedig Stein felfogását illeti, erre nézve már fennebb az Anisonema tárgya- 

 lásánál volt alkalmam nézetemet előadni s itt csak annyit akarok ismételni, 

 hogy a «csírtömlő»-ké változott magrészletekben fejlődő «embryók» bizo- 

 nyára nem tartoznak az Euglena viridis fejlődéskörébe, hanem nem egye- 

 bek, mint az Euglenákat epidemiaszerûleg pusztító Rhizidiumok apró 

 rajzói. 



Részemről a dolgot úgy fogom fel, hogy az Euglenaféléknek, miután 

 néhány nemzedéken át az egyenkint betokozódott egyének oszlása útján 

 szaporodtak, épen úgy, mint a csillószörös ázalékállatkáknak, szaporodási 

 képessége hanyatlik s végre egészen kimerül ; ekkor áll be azután az egybe- 

 kelés szüksége, mely folyamat hivatva van a szaporodási képességre fel- 

 elevenítöleg hatni. Végződjék bár az egybekelés teljes egygyéolvadással, 

 avagy szorítkozzék csupán az egybekelt pároknak farkvégökkel való ideig- 

 lenes összeköttetésére : mindkét esetben bizonyára meg fog történni, hogy 

 a két egyénnek testállománya egymással keverődik s bár az egybekelés 

 alatt végbemenő változások részletes lefolyása ismeretlen is, mégis indo- 

 koltnak vélem azon állítást, hogy az egybekelés lényegét a két egyén test- 

 állományának keverődése s az ez által elért több nemzedékre kiható ter- 

 mékenyítés s a szaporodási képesség megújulása képezi. 



Az Eutreptia viridisnek épen tárgyalt főalakja társaságában, bár ki- 

 sebb számmal, de állandóan előfordul egy másik ostoros, mely az előbbi- 

 nek bizonyára csak varietását képviseli s ezt a főalaktól való megkülönböz- 



32 



Op. cit. p. VIII. 

 Op. cit. p. 61. 



