29 



képződés mellék körülményei a kristályok habitusát tetemesen befolyásol- 

 hatják. Ennek ellenkezőjére a Qnarz a legkiválóbb példa, a melynek habitusa 

 a legkülönfélébb képződési esetekben vagy ásványtársaságban sem változik el. 



A kotterbachi Calcitnál midőn a második generátió letelepedett, a már 

 meglevő kristályok egységesen nőttek ugyan tovább, de mig az első kristá- 

 lyok skalenoéderek (i?3) voltak, addig az ujabbak a iio-ból haladva igen 

 meredek skalenoéderes, az oszloposhoz közelit() m(3don növekedtek, mig a 

 tetözésen a negativ rhomboéderek képződtek ki. A III. tábla 1 5. ábrája ez 

 ujabb képződésü kristályoknak képe, a melynél azonban az igen meredek és 

 görbült alakok helyett az első prismát c . oo R szerkesztettem meg, mint 

 határalakot az oldali lapok gyanánt. Látható, hogy ezen fiatalabb kristályok 

 legtetején r, f) .y. (OlTi2) , — ^/ifí jól kifejlett lapjai vannak, a melyek az első 

 positiv rhomboéder skalenoédereinek megfelelő övek szerint igen sűrűen vona- 

 lasak ; ez a rostozás ismeretesen jellemző a — ^'2Í^* lapjaira nézve. Ez alak 

 lapjai ezenkívül látszólag a sűrű rostozás folytán nem síkok, hanem mintha 

 egy vicinális negativ skalenoéderre ])omlanának fel, mert a komliinálási él a 

 következő meredek negativ rhomboéderrel következetesen egy jobbra-balra 

 lefelé haladó görbe vonal. A —hill alatt az ?/ . x(04Í5) . — ^/nB van, mely- 

 nek lapjai a tetözésen dominálnak. E lapok tükrözése igen élénk, de felületük 

 kissé háborgatott, horizontális irányú finom hullámos vonalacskák folytán. 

 A positiv oldalon az .t . x (4153) . ít'^/s skalonoédernek közepes nagyságú 

 lapjai kéjDzödtek ki, a melyek az l1 lií^O : lüTlJ és a megfelelő övek szerint 

 szintén rostosak, némelykor barázdásak. A tetőző lapok ezen rostozási viszo- 

 nyát a III. tábla 1 7. rajzán láthatni, mely a felsorolt alakoknak egyenes pro- 

 jekcziója a básisra. A x alatt egy igen meredek és tompa positiv skalenoéder 

 van, mely már az első oszlophoz t' . x(10T()) . ooií közeledik és a negativ 

 rhomboéderek övében egy ugyancsak igen meredek rhomboéder járul a kris- 

 tályoknak oszloposhoz közeli habitusához. De ezen igen meredek alakok, 

 főleg a positiv skalenoéder lapjai oly annyira görl)ék és zavaros felületűek. 

 hogy meghatározásuk nem sikerűit; csak egy esetben tudtam a meredek 

 negativ rhomboédert aránylag zavartalan felülete folytán megmérni és meg- 

 állapithattam, hogy az a — 14ii . x(0 . 14 I4 . 1 ). 



A kotterbachi Calcit összes meghatározott alakjai tehát a következők : 



r . X (2131) . A'o , p .Y.([OU) R az első kristályoknál, ellenben : 

 fi . X (01 12) . — V2Í? , y.v. (0445) . — V^R , x.% (4 153) . /í '/a es 

 x(0.14.T4. 1).— 141? 



a későbbi képzödésűeknél. A mért és számított szögértékek — ez utóbbiak 

 alapjául az lOTl : TlOl = 74^ 55' hajlást véve — - a következők : 



