< 1 1 ÍJ : ( I 'l 'I •"> 



n\\'2JK I 'I 



1-1 rjH:.") 11:1 



30 

 obs. n calc. 



on-.. n():> :-1-5° i:r l 45--^ :r— " 



I ^51) ;{() I .')'.) H(') IB 



= 17 49 -' IS 7 10 



0112:5143 =őJ 34 2 ôl 5(> 7. 



Az első generátió egy kristályán pedig, a Pyrit kéreg eltávolitása után, 

 a csúcsra letelepedett későbbi képzödésű kristályka némely lapjaival az alábbi, 

 jobbára közelítő szögértékeket határoztam meg : 



obtí. calc. 



2131:3Í21 = 35°26' 35°35'44" 



2131 :23íl = 75 16 75 22 10 



2131 :10íl =28 43 ca 29 1 47 



lOTl : Ií02 = 38 14 ca 37 27 30 



1(111 : 1101 =74 57 74 55 — 



OlTÍ:2131 =7(í 23 76 3 13. 



Egyik kézi példányon a későbbi Calcit kristályok oly bőven telepedtek 

 le, hogy csak figyelmes megtekintés után lehet itt-ott a hasadási lapokon az 

 első kristályok Pijrit kérgét fölfedezni. Enuel a kristályok sokszorosan ismét- 

 lődnek, úgy hogy azoknak habitusa inkább skalenoéderes. A Calcit szine az 

 összes megvizsgált példányokon szürkés, fehér, víztiszta. 



h) Baryt. 



Fehér szmü, nagy leveles darabokban, melyeknél a felületeken vastag 

 táljlás kristályok végei lépcsősen látszanak. Egy példányon vagy 20 nagyobb 

 kristál}Teg egyforma orientálással bújik ki, de az egyes végeken többszörös 

 ismétlődések láthatók, úgy, hogy a MiLLER-féle állásban a basis és a prisma 

 lapjainak felülete háborgatottá válik. Csakis az apró kristálj^ok lapjai simák, 

 A prisma lapjain a nagyobb kristályoknál részint vicinális lapok észlelhetők, 

 reszmt ismeretes makro- és brachy-prismák, de a legkülső sík csakis az első 

 prisma lapja. 



A ki-istályok alakjai : c . (001 ) . oP, igen fényes, de háborgatott felület- 

 tel; m . (1 10) . 00 1\ rendesen kissé homályos és az említett tektonikai saját- 

 ságokkal ; í/ . ( 1 02) . V2P00, rendesen minden kristályon fényes sima lapokkal 

 jól kiképződve; a prismákból meg meghatározható volt: A; . (130) . ooP3 

 mint keskeny csík, ellenben X. (210) . 00 P2 és rj.(320). oap^/2 elég jól és 

 sima felülettel kikéi)ződve. 



Ez utübl)i prismák a nagyobb kristályokon észlelhetők ugy, mintha 

 anyag hiánya folytán a szokott m.(1IO).cx.P sík felülete apró kristály- 

 vegekre bomlanek, a melyek különböző színtájakban ugyan, de egyközesen 



