34 



,') Matiiashi. E bányatelekről világos sárgásbarna Limonil példányo- 

 kat gyüjt.itt.'ni. a melyekben szórványosan vaskos Ghalcopyrit behintések 

 CS fclitT-s/iu-ke (JiKirz erek lelhetők. 



íi Zakuliia. Itt egy tejfehér Quarz tömzs táratott fel évekkel ezelőtt, 

 .le már legnagy..l)b reszet elliordották. A Quarz vaskos darabokban, de víz- 

 tiszta ki'istályokbau is található. 



Prakfalu. 



Egy főleg Quarz kőzetbe Mafinetü igen apró oktaedei^jei sürti rétegek- 

 ben rakódtak le, ugy hogy ezáltal a darabok struktúrája a Gneissra emlékez- 

 tet. A mállottabb külsejű példányok kalapácsütesre bizonyos szabálytalan 

 irányokban ktinnyen elválaszthatók. 



Svedlér. 

 Miuindit, Quarz köze letelepedett aprócska oktaéderek alakjában, 

 melyeken itt ott a cxiCV . (1 lU) is vékony csíkban látható. 



Svinska. 



E helyiség a Bindtröl haladva a kotterbachi úton van és innét Bakus 

 Pál bányatiszt ur barnavassá átalakult Pijrit csoportokat és isolait kristály- 

 kákát ajándékozott a nemzeti Múzeumnak. A kristályok rendesen 5 — 6 mm. 

 nagyságú hexaederek, a csúcsokon az oktaédernek kisebb-nagyobb lapjaival. 

 A koczkák felülete azonban drúzos, mert számos kisebb kristályok a legkülön- 

 bözőbb orientálással telepedtek oda. Némelykor az oktaéder és a koczka meg- 

 egyező nagyságljan képződött ki, a mi az ismeretes középkristályt eredmé- 

 nyezi. A koczkalapok a jellemző módon rostosak és egynémely kristályon a 



oo02 



-^ - is keskeny szalag alakjában megtalálható. A koczkák gyakran lépcső- 

 zetes alakulásokban nőttek össze, más esetekben az oktaéderes kristálykák a 

 két vízszintes főtengely irányában és egyúttal egymás fölé nőttek úgy, hogy 

 ennek folytán hegyes piramisszerü, a négy oldalon barázdás, váz-kristályokra 

 emlékeztető képződmenyek keletkeztek. Találni olyan példányokat is, melyek- 

 nél az egyes kristálykák egy főtengelyre fűzve sorakoznak egymás mellé, mi 

 által tetragonos oszlopokhoz hasonló csoportok támadnak, a mely oszlopok 

 éleit az oktaédernek u. u. tektonikai élei alkotják. 



Jekelfalva. 



A községgel szemben, a göUniczvölgyi vasút egy bevágásánál az ottani 

 palákban Ashcst erek találhatók, a melyek az elváltozás foka szerint sötétebb 

 vagy vilíigosabb zöldes, olykor fehéres színűek; én már csak rövidebb szálú 

 Asbestet gyűjthettem, de álHtólag szép hosszú szálakban is lehetett találni. 

 Ugyanitt töl)l) Quivrz telér is feltáratott ; a szürkés-fehéres közönséges Quarz- 

 kristályokkal olykor bőven kisebb-nagyobb levelekben Vascsillám fordul elő. 



