"2S 



Obs. cale* 



1(',°54'50" 

 5i2 43 á5 



\M 16 H5 



50 48 í2 



r>9 48 do 



46 6 ^i> 



64 18 35. 



</ :/ = 10:>:104-= Ki^'^i^' 

 ,. :o := 001:011 ='):^ ^"^ 

 h :o =010:011 = ■••7 1^0 

 //:,„:= 010: 110 = 50 51 

 ,„:o =110:011 =51) 45 

 c :r =(j01 : 1H = 46 55 ca 

 c :z =001:lll=6i 10 

 A g>-ttjtr)tt (lavai) egcsz tömegében csak a Baryt kristályok csoportos 

 összenövése. 



Kotterbacli. 

 Ezen jól isnu'vt l.ányalielyröl származó következő darabok jutottak a 

 nemzeti Múzeum birtokába. 



a) Calcit. 



Zepharovich ** emliti, hogy Kotterbachon szép Calcit kristályok ritka- 

 ság gyanánt Quarzdrúzákon találhatók. Újabb időkben a Calcit Kotterbachon 

 ugy iátszik bővebben kerül kézre, borsósárga szinű Sideritre letelepedve, 

 több tekintetben t-rdekes kristályokban. Az elmúlt 1885. évi budapesti orszá-> 

 gos kiálHtáson is látható volt ezen csinos előfordulás, a melyet Klug Nándor 

 úr állitott ki. A példányokon, melyeket a magyar nemzeti múzeum Eaküs 

 Pál bányatiszt urnák köszön, a Calcitnak két generátiója különböztethető 

 meg. Az első kristályok igen egyszerűek voltak (III. tábla, 14. ábra), neveze- 

 tesen az i?3 X .(31 31). )\ mint a legnagyobb alak, a tetőn az íi-nek x .(101 1 ).p 

 közép nagyságú lapjaival. 



Ezen kristályokat parányi Ppit kristályokból álló kéreg vonta be, a 

 melyet késsel elválasztani aránylag könnyen lehet. Ezután újból a szénsavas 

 mész telepedett le, még pedig az első generátió kristályaival tökéletesen egy- 

 formán orientált Calcit kristályok alakjában, de teljesen más, komplikáltabb 

 alakokkal (III. tábla, 15. ábra). A felületen tehát mindenütt ezen második 

 képződmény kristályai láthatók és a Pyrit kéreg fol}i;án azokban jól felismer- 

 hető az els() generátió kristályaiból való mag. Ha letörünk egy ilyen kristályt, 

 látható hogy a hasadás egységes, úgy hogy csak a kibukkanó Pyrit határ 

 árulja cl az első képződésü kristályt. A példány némely helyein a Pyrittel 

 bekérgezett első kristályok majdnem teljesen szabadon láthatók, de hegyükre 

 a későbbi képződésü kristálykák már letelepedtek. A III. tábla 16. rajza egy 

 ilyen, lehasított kristály képe, a P3'rit takaró elhagyásával. 



Ez az eset is csak további példa a Calcitnál jól ismert tényre, hogy a 



* Természetrajzi Füzetek. 3. p. íTi. 

 ** Miueralogisehes Le\icou. II. Bd. 187:^. p. 84. 



