26 



Az ezen Wohnjn kristályokat kisérő ásványokból a barnavason kívül 

 a Quarzol és e^íy sárgás, igen lágy, többe kevésbbé elváltozottnak tetsző 

 csilhhnszerü ásványt észleltem, melyek a rozsnyói példányokra is jellemzők. 



hl Ara g oui t. 



Egy világosabb szinü .Sidcrit darabon , annak mállott, rozsdabarna 

 szinti felületén az Arafionitnak a vasbányákból ismeretes nyársalakú kris- 

 tályai, kis, többé kevésbbé szétágazó csomókban vannak. E kristálykák átlag 

 I cm. hosszaságúak, víztiszták, többszörösen összenőttek. En egy alig 1.25 

 mm. bosszú és 0'33 mm. vastag kristálytöredéket mértem meg, melynél a 

 tetözö lapocskák is jól kiképződtek. A mikroskóp segélyével meggyőződtem 

 arról, hogy ezen látszatra egyszerű kristál^^ég is a hosszasági élek mentén a 

 tetözés felé kiékülö ikerlemezeeskét tartalmaz. Készben ez, másrészt pedig az 

 oldallapok háborgatott, olykor horizontálisan lépcsős felülete a méréseket 

 kellemetlenül befolyásolta. Az Aragonitnak ha leginkább vasérczekkel fordul 

 elő, ezen sajátságos hegyes tű-nyárs alakú habitusa ismeretesen az által 

 támad, hogy igen meredek brachydómák és piramisok képződnek ki, a 

 melyek gyakran mintegy fokonkint egybehaladnak, ugy hogy az oldallapok 

 felülete ez által a végfelé keskenyedik és görbül. A megvizsgált kristálykán 

 (IIL tábla, li2. ábra) a következő alakokat észleltem : 



Â'.(OM). Poo 



x.(0]-2). V2P00 



í>.(0. 14. 1). 147-'oo 

 0.(14.14. Íj. 14P. 



A tetőn a /,; lapocskái dominálnak, a melyek igen fényesek ; az x csak 

 mnit keskeny csík mutatkozott. Az oldallapok felülete többszörösen hábor- 

 gatott volt, <le az övviszonyt jól lehetett meghatározni. A felsorolt két meredek 

 alak,.t első ízben Zepharovich észlelete a Lölling-Hüttenberg-ről származó 

 kristályoknál.* A mérések eredménye a következő : 



ealc. 



7 1 ° 34' 



p. "2(j4. 



_ obs. 



/,://_= 011 : 011 .= 71° 80' 



k'.x -011:01i> =16 i9ca 15 Vl 53 



^•:* =011:0.14.1 =4839 48 33 % 



í> : ö - 0. 1 4. 1 : 1 4. i 4. 1 =5735 (közép) 57 57 ^7 



à:8' = 14.11..1 : 14.T4.I = 64l8(közép) G3 44 8 



k:8 = 01 1 : 14. 14. 1 = 6831 — 73° 12' 69 26 32. 



^ Sitzuugsber. der kuis. Akad. der Wissenschaften. Wien. LXXI. Bd. 1. Abth. 



