22 



A prisma lapjai többnyire a főtengely irányával egyközesen rostosak, az igen 

 fényes rhomboéder lapok felülete sem tökéletes. Mérési eredményeim: 



s :s' =60° 17'. 12 

 E:B' = ^7 '2^ ■ S- 

 A szürke Quarzon egy esetben a szokott kombinálást eszlelhettem de 

 a 8ideritben itt-ott víz-tiszta, mindkét végen tetőzött Quarz kristálykak is 

 lelhetők. 



c) Calcit. 



A keménvebb agyaggal itt-ott bebontott Calcit fehér színű és leginkább 

 az yf:^.(:ii;ll)"skalenoederben képződött ki, melynek csúcsán a jellemzően 

 rostos —1/2 7.'. (01 Î2) igen fényes lapjai vannak. Az i?3 lapjai homályosak, 

 ugy hogy csak a nagyobb kristályoknál lehetett kézi goniom éterrel azoknak 

 hajlását igen közelítően megmerni. A kristályokra nézve igen jellemző még 

 i'gy igen tompaszögű es meredek negatív skalenoéder is, de ennek felülete 

 aumira görbült és horizontáhsan haladó hullámos vonalakkal borított, hogy 

 a tengelymetszeseket biztossággal meghatározni nem lehetett. Az B,?> elvétve 

 önállóan is, mindkét póluson kiképződött kristályokban található. 



d> Sp h ale fit. 



Sötét borsósárga Siderit az alap, melji^e a Sphalerit letelepedett. A Side- 

 rit nagyobb rhomboéderes kristályai a felületen elmállottak, úgy látszik ennek 

 folytán apró lemezekre fölcserepesednek s a hasadási vonalak finom sűrű 

 sorozata látható ; a rhomboéder pólus élei gömbölyűk és azokon a hasadási 

 vonalak mintegy a — Va E alakot idézik elő. Itt-ott aprócska bolyhos, lenese 

 alakú Siderit kristályok is megfigyelhetők, melyek újabb képződéseknek lát- 

 szanak. A Síderitet egyébként egy világos barnasárga, lágy és eltávolítható 

 anyag (vasoxydhydrát Loczka kémlelése szerint) borítja, majd pedig igen 

 apró víztiszta Quarz kristályok kérgezik. A Sphalerit magános kristályok- 

 ban van a Sideritre hintve, részint az említett kérgek alatt, részint azok fölött. 

 A legnagyobb kristály maximáhs kiterjedése 4 — 5 mm. ; a nagyobb kristályok 



sötétbarnák, az aprók pedig barnás-vöröses színűek. A kristályok jobbára 



303 

 egyszerűek és az (101) . ooO,x(311) . ^- alakokból állanak; a lapok fénye 



bágyadt. Domináló alak a ooO. 



obs. calc. 



311:101 = 31° i23' 31° 28' 56". 



A (311) lapjai rendesen gömbölyűk. Ez érdekes példányt a nemzeti 

 Múzeum FiLLiNGER Károia' igazgató urnák köszöni. 



