49 



malomnál. Az isolait kristályok J?í////oA: es alakjukra nézve kétfélék : vagy 

 a jellemző nyolczszögű oszloijosak (III. tábla 3. ábra) vagy pedig táblásak a 

 szimmetria- sík szerint (III. tábla Í-. ábra). A lapok felülete érdes, rongált, 

 úgy hogy az élszögeket csak a kisebbítő távcső használatával lehetett közelítően 

 meghatározni. Az oszloi)os kristályok alakja: (í (100) . ooí'oc, b (010) . oo A'oo 

 mint keskenyebb lapok, az m (110) . ooP, rendesen az előbbieknél szélesebb ; a 

 tetőn legnagyobb az .s (Ti 1) . F, alárendelten még valószínűen az o (321) . ^2P, 

 t"(001) J)F és z (0:21) . i^Poo is észlelhetők; ez összes alakokat a III. tábla 

 5. rajzán a prismaövre normális síkra projektálva láthatni. A táblás kristá- 

 lyoknál a b (010) . ooi?oo a legnagyobb, melyet az m{\ 10) . ooP és .s (Î1 1). 1' 

 lappárjai szegélyeznek. Megjegyzem, hogy a kristályok orientálására az 

 a ( 100). oof oo lapjával egyközesen kimetszett lemez optikai viselkedését 

 használtam. A szögértékekből említhetem : 



m-.m' =110: 110 = 92^55' ca 

 b :s =010:111 =61 41 ca. 



A kristályok között gyakran akadni ikrekre, az Augit közönséges módja 

 szerint alkotva: ikerlap az d (100) . ooPcxd ; ezen kristályoknál rendesen a 

 tomi:)aszögü vég képződött ki (III. tábla, 6. ábra), a beugró szögű véget csak 

 néhányszor észleltem a mindkét végen kiképződött kristályoknál. 



Az optikai rezgési főirányok helyzetének meghatározására is az ismert 

 SÉNARMONT-fele módon egy ilyen ikerkristályból csiszolt lemezkét használtam 

 és ezen az első középvonal hajlása a vertikális tengelyhez a kristálygeome- 

 triai a : c tengelyek tompa belső szögénél 40° 38' a Na fénynél, 4 külön meg- 

 határozás középértéke, — °o[' középeltéréssel. Az optikai tengelyek szögé- 

 nek meghatározására két lemezt csiszoltam, az első és a második közéjjvonalra 

 normális irányban ; a tengelyek tompaszögét azonban olajban sem lehetett 

 megmérni, ellenben : "iEa = 108° 39' (8 meghatározás, — °i24' középeltérés), 

 :lHa = (57° '.)' (0 meghatározás, — °24' középelterés), mindkettő a Na lángra; 

 az első középvonal optikai jellege : positiv. A kristályok pleochroismusa és 

 absorbeálása csekély fokú. 



Tekintettel a világos fűzöld színre, mely ezen íiatalabb kőzetekből szár- 

 mazó Angitoknál nem mondható gyakorinak, Loczka József kartársamat 

 kértem meg, hogy egy gondosan kiválasztott, lehetőleg tiszta részletből ezen 

 Augit AlJX, tartalmára kémlelni szíveskedjék, mert az anyag csekély meny- 

 nyisége folytán a teljes elemzésről egyelőre lemondani kellett. Loczka úr, a 

 mint azt sejtettem, csak csekély mennyiségű agyagföldet mutathatott ki a 

 körülbelől 1 decigramm próbában. 



