18 



is részben átvizsgálni, hog>- a H.ypersthen elteriedéséröl némileg meggyözöd- 

 lu-ssrni. E tt'kink"tl.c.n nagy köszönettel tartozom dr. Szabó József egyetemi 

 tíimii- nrnuk, a ki a szobán forgó tenilctnek a maga nemében páratlan rész- 

 letes átkutatása alkalmával g>üjtött anyagból az Augit-Trachít példányok 

 összes vékony csiszolatait rendelkezésemre bocsájtotta. Petrográíiai tanul- 

 mányoknál azonban a laboratoriimn munka csak feleredmenyt nyújt, melyet 

 a szabadiján a geológiai észlelés tehet csak teljessé. Azért az en czélom a 

 vékony csiszolatok átvizsgálásánál más nem volt, mint a pyroxenes elegyrészt 

 nemileg revideálni, hogy a Hypersthen tartalmuakat felkutassam. A más és 

 más pontról származó összesen 7 1 csiszolat átnézése után meggyőződtem, 

 hogy azoknak 48o/o-ában ?i Hypcuthcv biztonsággal konstatálható, o5o/o-ban 

 a Hypersthen nagy valószínűséggel meg van, 17 Vo-ban azonban azt kétségen 

 kívül nem iíllapíthattam meg. E számok már egymagukban is oda vallanak, 

 de az egyes pontok eloszlása is a térképen olyan, hogy a kétségtelen Hyper- 

 sthen tartalmúak a töbljiekkel keverve váltakoznak, hogy tehát igen valószí- 

 nűen állíthatom, miszerint a Hypcrsthcn tartalmú Andesitek ezen az egész 

 natpj területev elterjedvék. Azok a pontok részletesen, a melyeknek kőzetei- 

 ben a Hypersthen határozottan meg van, a következők : Gyökés, Pjerg Hart- 

 labou ; Rzt.-Antal : Pokhausz, Cerini hegy, Serház völgy, Pivarszkad, Drahe- 

 patak, Kolpach, Kákvölgy, Zsibritó, Fővölgy ; Kolpach : Halcsi völgy. Bába- 

 szék es Kolpach között a vízválasztó ; Ilia : Tarci Yrh, gyalogút Stefultó felé ; 

 Nagy-Szitna tisztása ; Kis-Szitna, ennek é.-ny. oldala és ettől d,-k.-re. Hogy 

 ezen kőzetekben azonbím a Hypersthennek az Augithoz való viszonya milyen, 

 hogy van e határ e kétféle pyroxenes elegyrészt tartalmazó kőzetek között 

 tekintettel úgy az egyikre mint a másikra, valamint a stratigraíiai és így a 

 korviszouyi-a is, azt kideríteni czélom nem volt, az csak más oldalról a jövő 

 részletes tanulmányok feladata lehet.* 



2. FŰZÖLD AUGIT KÖEMÖCZEÖL. 



A «Selmeczbánya vidéke földtani szerkezetének és a m. kir. felsöbieber- 

 tárnai bányák mívelési viszonyainak ismertetése» (Selmecz, 1885.) czímű 

 munkának a 40. lapján dr. Szabó József egyetemi tanár úr megemlékezik 



egy világos fűzöld Fyroxenró'i a melynek tanulmányozása — úgymond 



folyamatban van. Ez ásványt én vizsgáltam meg és erre nézve az alábbiakat 

 közölhetem. 



A kőzet, melyből a megvizsgált apró kristályok származnak, egy közép- 

 szemű Amphibol-Andesit és helyisége Körmöcz, az u. n. Sohlergrund a fűrész- 



- Dr. Szabó József az előbb idézett inuuka ^28. lapján erre vonatkozólag oda 

 nyilatkozik, lioíry geológiai szereplés tekintetében nem ismer különbséget a Hyper- 

 sthen- és az Augit-trachit között, azért egybefoglalja őket. 



