17 



ken az orientálás a rhombos szimmetriának megfelelő és a tetemes pli>oc]iroist- 

 miis a legjobban jellemzi c^zen kristályokat is. Az ahsorheálás sem csekély 

 fokú, ez a kristálytani tengelyekre vonatkoztatva : hx'xl , h és r között 

 nem igen eltérő, de határozottan megkülönböztethető a ('>ä , végre a h>ä 

 pedig épen tetemes. A tengelyszinek sorrendje, kiUönbözö* vastag három 

 lemezen észlelve az alábbi : 



ä h c 



sárgásbarna — halvány hagymazöld 



— szekftibarna halvány hagymazöld 



barnássárga-sárgásbarna szekfübarna a szürkébe — 



Dr. Krenner József Sándor műegyetemi tanár ür szívességéből a 

 BERTRAND-féle mikroskóp segélyével a makrovéglappal egyközes lemezen a 

 meghatározott negalif optikai tengelyszög is megmérhető volt, a melynek 

 értéke olajban sárga fénynél 71 ° 30', ö beállítás középértéke, 51' középelté- 

 réssel. Ez a tengelyszög a mont-dorc-i és az aranyi hetjifi Hypersthen meg- 

 felelő értéke közé esik. 



Fölemlíthetem meg, hogy a brachyvéglajjpal egyközes lemezen verti- 

 kális irányú hasadási vonalak a makrovéglap szerint való elválásra utalnak. 



A kőzet vekonycsiszolatában sötétszürke alapanijaíj bőven látható, mely 

 apró pontokkal telve van és poláros fényben isotroj). Itt-ott vüágosabb színű 

 üvegrészleteket is megíigyelni lehet. A Földpatok nagyok, sok üveg- és gáz- 

 zárványt tartalmaznak ; Ürtholdasra nem akadtam. Hypersthen metszetekre 

 l)őven találni, a melyek az optikai viselkedés, nevezetesen az élénk pleo- 

 chroismus folytán jellegesen felismerhetők. Minden Hypersthen kristály többé 

 kevésbbé rejjedezett és a hasadékot rendesen egy sötétebb anyag tölti ki, a 

 mely azonban az eredeti kristálylyal optikailag egységes és abban struktúrát 

 sem figyelhettem meg. Maynescas nemcsak a Hypersthen kristályokban van 

 bőven, de kisebb-nagyobb szemeit az egész csiszolatban szétszórva föllelhetni. 

 Ugy a Hj^jersthenekben mint — és leginkább a Plagioklasokban még víz- 

 tiszta hosszúkás Mikrolithok vannak, végre a csiszolatban néhány kristály- 

 töredék Aniphibul lehet. 



A Fokhaiísz hegy maga Selnwcz környékén az Augit-Andesit nagy terü- 

 letének egy déli pontja a mint azt Selmecz és vidékének legújabb földtani 

 térképén látni lehet.* Mivel pedig e kőzet olyan, hogy a maga nemében jel- 

 leges Hypersthen-Andesitnek nevezhető, nem tartottam érdektelennek a terü- 

 let többi pontjairól származó «Augit-Andesiteket»** (Augit-Trachit, Szabó) 



* Dr. Szabó József : Selmecz geológiai viszonyainak előleges vázlata. Mathein. 

 és term. tud. Értesítő. Kiadja a magy. tud. Akadéiuia. III. iNSi/'^ö, p. l.")3. 



""" Dr. Szabó Józshf a «Selmeczbánya vid. földt. szerk. és a m. k. felsőbieber- 

 tárnai bányák mív. visz. ismertetése« (Selmecz, 18S.5.) czímű munkában a 40. lapon 

 már a ^^Tiirodcntrachit» megfelelőbb csoport nevet használja. Jj. egyúttal: Ertek, a 

 term. tud. kör. lüadja a in. tud. Akad. XV. köt. 1885. 3. szám. 



Természetrujzi Füzetek. X. köt. ^ 



