Iß 



hatom, hogy azokl.an .seténként a Hyperstbennek általában véve eddig nem 

 íh sejtett fontos szerep jutott.* 



A Pokliausz hejíyr()l való közét süríí,, nagyszemű; sötétebb alapba íog- 

 hilt na^'vobl. kristálvolíat tartalmaz, melyek részint fehér, viztiszta Földpdtok, 

 reszint'tz Angit külsejű Híjpcrsthcurk. Hypersthenekkel a közét telidestele 

 van, Augitot ellenben nem találtam. Egynehány Hypersthen kristály tetőzve 

 volt es ott a nagy básison kívül még egy lapos piramist észlelhettem. Ez a 

 habitus a fiatalabb eruptiv kőzetekből származó Hypersthen kristályoknál 

 eddig alig ismert dolog.** Az alakok meghatározására 13 kristályt mértem 

 ineg'^es e reszlx-n a EuEss-féle tükrözési szögmérő — a i2. számú modell — 

 kitűnően szolgált, mert a kisebítő 8 távcsövei a legsilányabban tükröző lapok 

 is mérhetők voltak. A pokhauszi Hypersthen kristályok alakjai ezek sze- 

 rint:**' 



a . ( 100) . oopoo /// .(110). o^-P 



b . (010) . ooPoc n . (ilO) . cxdP2 



(• .(001). OP e .(1^Í4).V2P2 



A piramis és basis minden tetőzött kristálynál kiképződött, az n prismát 

 azonban csak egy esetben észleltem. A III. tábla 1. rajzán láthatni ezen 

 kristályok habitusát, a ^. ábra pedig ezeknek egyenes projekcziója a básisra. 

 A vertikáhs szimmetria-síkok rendesen egyforma nagyok, ha különböző nagy- 

 ságúak, úgy többnyire a makrovéglap nagyobb a másiknál. A kristálylapok 

 felülete igen rongált, sokszor majdnem fén>i;elen, úgy hogy a tükrözés jósága 

 minden lapra nézve egyforma csekély fokú. A mért és számított hajlások 

 táblázata az alábbi, a hol n a mért élek számára, +d síz egyes mért értékek 

 közép különbségére vonatkozik, k alatt pedig a mért kristályok száma van. 



a:m= 100: 110 

 b:e =010:1^4 

 a:e = 100: H4 

 a:n = 100:^10 



«:/):(; = 1.0á8:l : 1.167. 



Optikai tekintetben a három szimmetria- sík szerint kimetszett lemeze- 



- L. egyúttal: Judd, Geological Magazine, April, 1885, p. 173. Újabban az 

 anrertfw-i Szabóit kristályokra nézve is kiderült, hogy azok Hi/persthenek (K. Oebbeke: 

 Bull. d. 1. soc. minéral, d. France, 1885, p. 4G). 



** Legújabban Becke ismertetett déli Ihihnina kőzeteiből származó Hypersthen 

 kristályokat - a melyeket sajátságosan Bronzüohiak nevez - ; ezeknek kombinálása 

 a pukhauszi kristályokéhoz igen hasonló. L. Tscberm. Min. Mitth Neue Fol<^e 7 

 1885, p. !)3. " ' ' 



*** L. a máhiáú IL/jicrsthen-U 1- c. 



