X. KÖTET. i88fi. TERMÉSZETRAJZI FÜZETEK. i. füzet, jan.-márcz. 



LETKÉS FELSŐ-MEDITERRÁN FAUNÁJÁRÓL. 



Franzenau ÁGosTON-tól Budapesten. 



A börzsönyi trachyt hegység nyugati és délnyugati részét többnyire a 

 második mediterrán emelethez tartozó képződmények szegélyzik, melyeknek 

 anyaga homok, agyag, márga, homokkő és mész. E kéj)ződmények két helyen 

 gazdag kövülettartalmuk által már régen nevezetessé váltak, az egyik a szobi 

 homok lerakodás, a másik a kcmenczei lajta-mész. Ezekhez sorolható még 

 egy harmadik helyiség, névszerint Letkés is azon kövület küldemény alapján, 

 a melylyel Matcsek Robert letkési erdővéd a magyar nemzeti múzeum 

 ásvány-őslénytani osztályát ujabban gazdagította. 



Letkés ez ideig alig volt az irodalomban ismert, csakis Stäche és leg- 

 újabban Halaváts emlékeznek meg róla ; az előbbi * a Vácz környékén vég- 

 zett geológiai felvételek leírásánál említi, hogy «a rétegek Letkés (Letkés) -nél 

 legnagyobbrészt tuffszerű homokkövek, melyek a trachyt-brecciákhoz közel 

 voltukat még a bennük előforduló amphibol és csillám által is elárulják. Ezen 

 homokkő többnyire igen törékeny hejmaradékai között, következő fajok voltak 

 meghatározhatók : 



Conus PascJii Might. Dentaliuni Badense Partsch. 



« Dujardiid Desh. « mutabile Dop. 



yatica millepunctata Lam. « entalis Linn. 



« sp. Corbula (jibba Olivi. 

 Mitra PartscJii Hürn. « carinata Doj. 



Triton pamÜKni Might. Cardiuin JiirsiUuni Beonn ? 



Fiisiis bilineatns Partsgh. Arca Tnronica Duj. « 



Halaváts ** táblázatokban közli Magyarhonról azon gasteropoda ala- 

 kokat, melyeket R. Hoernes és Auinger az «Abhandlungen der k. k. geol. 



='= bïACHK. Die geologischen Verliältnisse der Umgebungen von Waitzen in Un- 

 garn. Jahrb. der k. k. geol. Reichsanstalt. XVI. B. p. 31i2. 



** Halaváts. A magyarhoni mediterrán i'étegekben előforduló conusokról. Föld- 

 tani Közlöny XI. évf. 1. 1. — Tabellarische Uebersicht derjenigen in Ungarn vor- 

 kommenden Gasteropoden- Formen, welche von Herrn K. Hoernes und M. Auinger 

 in den drei ersten Heften des XII. Bandes der Abhandlangen beschrieben wurden. 

 Verhandl. der k. k. geol. Keichsanstalt. XVI. B. p. 15H. 



Természetrajzi Füzetek. X. köt. ^ 



FfB 



