obs. 



85 °6' 

 19°1' 



calc. 



85° 10' 



18°52 



A pyramis sarkélei szolgáltattak : 

 pp 111. Ill =36°12' 

 2)^111.111 = 86° 4 



ioil)()l következő tengelyarány folyik 



a:b:c = 0-45954 : 1 : 0*46495. 

 A prismákra kaptam : 



rr J 20. 1^0 = 

 sr 140.120 = 



és az egész keskenyre 



mm 110. 110 - 49V2" apprx. 49°22'. 



Itt megjegyzendő, hogy r prisma hajlása nem igen állandó, és avval a 

 tendcncziávaí bír inkább b mint rt-hoz közelednie, a prisma 140 olykor 

 átmegy a complicált i.i7.0-ba. Úgy mutatott egy jól kifejlődött kristály a 

 következő arányokat : 



obs. calc. 



120.120 = 85° 9' 

 120.4.17.0 = 20°16 20°18' 

 120.4.17.0 = 20°14. 



A hasadás kitíniő h = 010 után. 



Az optikai tengelyek síkja egyenközü a harántlappal, és az egyik bisek- 

 trit-a, mely negativ jellegű, egyenközü a makrotengelylyel, tehát merőleges a 

 táblácskák főlapjára. 



Az optikai tengelyek igen nagy szöget képeznek, úgy hogy közönséges 

 olajban nem mérhetők. Én mértem ezeket egy erősebb törésű folyadékban 

 és pedig a Monohromnaphtalinhan * és nyertem 20° C. mellett 



2M = 140°8' Nátrium fényben. 



A fentebbieket közlöm egy nagyobb, Magyarország ásványaira vonat- 

 kozó munkából, a melyen már huzamosabb időn dolgozom. 



Ezen közlésnek indító oka azonban Dr. Brezina** Aristid úrnak azon 

 kijelentése volt, hogy május havában ezen ásvány felett értekezni fog. 



ruár hó. 



20° C.-nál meghatároztam annak törési együtthatóját sárga fénynél 1.6567. 

 Anualen des k. k. Naturhistorischen Hoímusenms. I. Heft, Bécs, 1S86. feb 



