X. KÖTET. 1886. TERMÉSZETRAJZI FÜZETEK. 2-3. füzet, ápr.-szept. 



ADATOK A VIZIBOGAR (HYDROPHILUS PICEUS L.) 



TÁPLÁLÓCSÖVÉNEK 



BONGZ-, SZÖVET- S ÉLETTANÁHOZ. 



Vángel Jenőtől Budapesten. 



(V. tábla.» 



Jólehet azelőtt már számosan vizsgálták a rovarok tápláló csövét, azon- 

 ban még is csak az újabb időben ismerték meg annak boncz- s szövettani 

 szerkezetét, részint a mikroskopi szövet- s fejlődéstani vizsgálatok, részint 

 pedig élettani kísérletek és megfigyelések alapján és ezen különféle kutatások 

 összeegyeztetése által volt csak lehetséges a szóban forgó szerv működéséről 

 biztos tudomást szerezni. Ismeretes, hogy a táplálkozás és az emésztés leg- 

 nagyobbrészt veg}â folyamatokon alapszanak. Régibb időben azonban csak a 

 külső boncztani szerkezetet vizsgálták és így nem lehet csodálkozni, hogy 

 a táplálócső egyes részeinek elnevezésében, különösen pedig felosztásában 

 nem természetes utón jártak. Maga Bukmeister ^ is a gerinczes állatok boncz- 

 tanából kündulva egyszerűen a külső alkat szerint gyomorról, vakbélről, máj- 

 ról szól, a nélkül azonban, hogy ezen elnevezések helyességéről teljes s alapos 

 tudomást szerzett volna. 



A legújabb időben Gegenbaur '^ volt az első, Id a táplálócső fisiologiai 

 tulajdonaira s kifej lődési menetére fektetvén a fősúlyt, de egyszersmind annak 

 boncz- és szövettani szerkezetét is kellő ügyelembe véve, az egész tápláló- 

 csövet gyakran már külsőleg is jól megkülönböztethető három részre osztotta 

 fel, a melyek : a szájjal kezdődő előrész a tápláló anyag felvételére, összedara- 

 bolására, — a középsó'rész, emésztésre s a tápláló anyag felszívódására és 

 végre az utórész a már meg nem emészthető anyagok eltávolítására. E három 

 rész a Hydrophilus tápláló csövénél is feltalálható s részben külsőleg is meg- 

 különböztethető. 



' BuRMEisTKK : Hauilbuch der Entomologie 183:2; p. Iti8. 



■■* Gegeniuur : Grundriss d. vergleichenden Anatomie, á. Autí. 1878. p. 50-et á83. 



Teniitíxetiíij^i Füzetek. X. kot. '^ 



