liít 



a többi rovarokéhoz, harántcsíkolt izomelemek alkotják. Metszeteken azon- 

 nal feltűnik, hogy az izomréteget két irányl)an haladó izonn-ostok szerkesz- 

 tik. A hossziránylian futó izímiclemek sokkal gy('ng('l)l)en vannak kifejlődve, 

 mint a körkörösen haladó izomrostok, a melyeknek túlságos kiképzödcse külö- 

 nösen az elöbél kezdetét és a végbélt jellemzi ; S — 10 izomrost van ott kalács- 

 szerűen összefonódva, a melyek szabályszerű összehúzódása által a tápláló 

 anyag az elöl)élböl a középbeibe tolatik, illetőleg a meg nem emésztett anyag 

 a végbéll^en a végnyiláson át, a tápláló csatornából el távoli ttatik. 



Az izomréteget mindig rostok alkotják. Magok az egyes izomrostok 

 különböző nagyságúak, legtekintélyeselil) nagyságot a k()zéj)bélben érnek el, 

 hol a hossziránj'ban futók nem ritkán töl)b milimeternyiek is. Vastagságuk 

 némileg ingadozó. Az előbélben és végbélben legvastagabbak, keresztátmérö- 

 jük 10 — 25 {jL-t is elér — míg a középbélben a legkeskenyebbek, hol néha 

 csaknem fonalszerüen megkeskenyedve is találhatni. Haránt metszeteken 

 többnyíre köralakot mutatnak, nem ritkán kölcsönös nyomás következtében 

 igen különböző — legtöbbször lapított szögletes — alakot vehetnek fel. Lefu- 

 tásukban gyengén hullámzatosak s csak ritkán egyenesek. Mindig egyszerűek 

 és sohasem elágazók. 



Az izomrostok sarkolemmája rugalmas, üvegszerű, egynemű, szerkezet 

 nélküli hártya, mely itt-ott maggal is bír. Kettős surkollemmát (efjy liilső't h 

 eçiy belsőt) minőt Thanhoffer ^^ a Hiidrophüii.wak czomhizmaiu talált, effii 

 esethen sem voltam képes észlelni. Az izomcsöben a haránt csikolat nincs oly 

 erősen kifejlődve, mint a czombizmokban, de azért a KiíAiisE-féle vonalakat 

 minden esetl)en képes voltam felismerni. 



A tápláló cső legkülső falát (Y. tábla, 1 d. és 1 3. ábra) egy kötőszöveti 

 hártya képezi, egy sejtekkel bőven ellátott burok, melynek szerkezete külö- 

 nösen az elő- és középidőben felosmiumsavval vagy haematoxyl ennél kezelt 

 készítményeken látható jól. Sejtjeinek nagysága és alakja némi változásnak 

 van alávetve ; a sejtek mindig hosszúkásak és sohasem elágazók. Sejtmagjuk 

 aránylag kicsi s lapított gömbalakú. Plasmájuk homogénnak látszik. E hártya 

 az utóbélben sokkal vékonyabb lesz s csak az itt-ott fellépő magok árulják el 

 sejtes szerkezetét. 



A Malpighi-edények. — A rovarok szervezetében nagyon kevés olyan 

 boncztanilag már évszázadok óta ismeretes orgánummal találkozunk, mint 

 a Ma Ipifilii -edények, melyeknek élettani szerepe olyan sok vitatásnak szol- 

 gált volna tárgyául s melylyel olyan sole ingadozó eredményű és valónak 

 egyáltalában meg nem felelő vizsgálatok s kísérletek tétettek volna. Élettani 



•' Plateau : liechercbes s. 1. phén. de la (lio;eatiou otc. (Menioiros de l'Acad. 

 royal le Belgique torn. XVIT. 1870). 



'" Thanhoffer : Adatok a liairuitc-;iki'i izmok szerkezete és idecrvégzödés^liez. 

 Ért. a term. tud. kör. Kiadja a m. tud. Akad. XI. köt., 13. szám, 1.SS1. 



