129 



A VI. táblán bemutatott példányok méretei : 



I. ábra. 2. iil)ra. .'{. libin. 4. ábra. 5. ábra. 



a teknő hossza [<á>%. 19'%,. U)'«/„. i>5% M%. 



« « szélessége ... ... 15 « IS « '2\ « :2)) « 20 « 



Az \.2. o. ábrában feltüntetett teknők Langeufeldröl. a 4., 5. ábra- 

 beliek Nikolinczröl valók. 



Ez alak kétségtelenül igen közel való a Barbot de Marny * által Orosz- 

 ország szármátkorú lerakodásaiból leírt ( kirdium Suessi-hez úgy annyira, 

 hogy a langeufeldi faunát tárgyaló közlemény megírásakor e ket alak közötti 

 különbséget nem találtam elég oknak arra, hogy attól elválaszszam. Az azóta 

 gyűjtött nikolinczi példányokon azonban a jellegek uüír annyira tovább fej- 

 lődtek, miszerint azon meggyőződésre kelle jutnom, ha még hozzá veszem a 

 függélyes eltérj e<lés közötti különbséget is, hogy itt a ( '. Sucssi egyik muta- 

 tiójával (Waagen értelmeben) van dolgom s ep azért uj névvel látom el. 



A ket alak közötti különbségek a következők. A lutfujsafj ; — míg 

 ugyanis — Barbot szármát korú alakjainak hossza 7, szélessége í) mm. addig 

 a mi, pontusi korú alakunk méretei azét kétszeresen, sőt háromszorosan meg- 

 haladják. Az általános alak, mely ott nyultalib, nnnt itt. (A VI. táb. 3 ábrá- 

 ján egy abnormis alakot is közh'ik). A fő kulönliség azonban a héj diszitésé- 

 ben, a vastagabb és vékonyabb l)ordák számában és azok egymásközötti ará- 

 nyában van. ('. Suessi-nek ugyanis csak 'A (tán 4 is) vastagabb, tüskés bor- 

 dája van, C. pseudo-Siiessi-nel 5, de ezeket nem minden esetben fedik egész 

 hosszukban a tüskék, hanem e dísz csak a l)úb táján lévő részre szorítkozik. 

 C. Sucssi-nél ket vastagabb l)orda közt 3 vékonyai)!) borda van, míg a 

 C. psinido-Su('ssí-né\ ez nem állandó s a szám változik. Langenfeldi példá- 

 nyaim közt van olyan is, melyen e jelleg teljesen megfelel Barbot példányaié- 

 val (VI. tábl. 1. ábra), a legtöbbnél azonban az első és második vastagabb 

 borda közt 4, a második és harmadik vastagabb borda közt pedig 2 véko- 

 nyabb borda van. (VI. tábla 2., 3 ábra.) Nikolinczröl származó példányok- 

 nál pedig az első osztályl)an 4 vékonyabb borda mellett a második osztály- 

 ban 3 vékonyabb borda jelenik meg (VI. tábla 4. ábra); — sőt itt az első 

 osztály vékonyabb bordáinak száma 5-re emelkedik (VI. tábla 5. ábra). 

 E változatok szemléltetésére a mellékelt szisztémás rajzot állítottam (issze, 

 hol is az 1, 2 a langenfeldi, 3, i pedig m nikolinczi példányokon észlelt 

 borda-elosztást timteti fel. 



Összefoglalva pedig az elsorolt különbségeket, fokról-fokra követhetjük 

 a fejlődés menetét s látjuk, hogy a szármát kor sós vizéből áttelepedve a 

 pontusi kor felig sós vizébe e faj nem csak hogy el nem törpült s el nem 

 veszett az uj körülmények közt, de 's()t meg megnyölt s teknöjenek díszítését 

 ujabb ujabb, vékonyabb bordák közbe tolása által tovább fejlesztette. 



■■■ Geologicseskij ocserk cliersonskoj üubevuiji, pag. 1.""):^.. tab. 1, fig. !2U— !2!2. 



