154 



A hasoldali oldal evezők izmai már feltűnőbb lefutásnak, mert például 

 az egyik izom két ággal mindig a kerékszerv alapján ered azon az oldalon, 

 a melyen az evező is fekszik ( VIII. Tábla, i . ábra ez^) s az evező szegélyével 

 egyközesen fut annak csúcsáig. A másik izom ellenben a test ellenkező oldalán 

 ered egy ággal a test hátsó részének első gyűrűzete közepén és a középvonal 

 felé ferdén hajolva hatol be az evezőbe, a hol a szegély ly el szintén egyköze- 

 sen haladva jut a csúcsig. (VIII. Tábla, 1. ábra cz^). Mindkét hasoldah oldal 

 evező izmainak ilyen a lefutása, azaz a jobb oldah evezőnek egyik izma a test 

 baloldalán ered, míg a baloldalinak megfelelő izma a test jobboldalán. 



A hátoldali oldal evezők izmai lefutásukat illetőleg némileg emlékez- 

 tetnek a hasoldaliakera avval a különbséggel azonban, hogy itt mind a két 

 izom ugyanazon ponton ered, azaz a jobboldali oldalevezőnek mind a két 

 izma a törzs baloldalán az első gyűrűs redő előtt, a baloldali oldalevezőnek 

 mindkét izma ellenben a törzs jobboldalán az előbbeniekkel ellentétes pon- 

 ton. Ezek az izmok eredési pontjuknál nagyon közel feküsznek egymáshoz, 

 de további lefutásukban, a mi a középvonal felé ferdén halad, mind inkább- 

 inkább távolodnak egymástól s az oldalevezönek két ellenkező oldalán futnak 

 végig (IX. Tábla, 1 . ábra). 



Az ivarnyíláshoz és a villafüggelékekhez futó izmok a hátoldalon eredve 

 ferdén hátrafelé haladnak s ezért ezeket ferde izmoh-nak nevezhetjük, Körül- 

 belől a törzs első gyűrűzetében erednek, míg az ivarnyílás és a villafügge- 

 lék mellett tapadnak, mert e helyen két ágra oszlanak (VIII. és IX. Tábla, 

 â. ábra/0 s az egyik ág segélyével az ivarnyílás tágulhat és elcsukható, a má- 

 sik ellenben a villafüggeléket mozgatja. 



A tapogató hengernek két egyszerű, azaz nem ágazott izma van, a me- 

 tyek közül az egyik a tapogató felső, a másik ellenben alsó szegélyén 

 fut végig s mindkettővel a tapogató henger ide-oda hajolhat. (IX. Tábla, 

 5. ábra tiz). 



A mi a fentebb megismertetett összes izmok helyzetét illeti, legfelül a 

 gyűrűs izmok feküsznek, azután az oldalevezők ; ezek alatt pedig a középső 

 evező izmai. A száruyizmok az előbb említettek alatt vonulnak el, míg végre 

 a törzs izmai legmélyebben vannak, mint azt a IX. Tábla 1. ábráján is fel- 

 tüntetni igyekeztem. 



Meg kell jegyeznem itt azt, hogy azt az izmot, a melyet Hudson az 

 ajakban ábrázol, én megkülönböztetni nem tudtam és valószínűnek tartom 

 azt, miszerint ez tényleg nem létezik, hanem a nevezett búvár a törzsizmok 

 középsőjének valamelyik ágát rajzolja oda külön izom gyanánt. 



Az izmok szöveti szerkezetéről csak annyit kívánok még megjegyezni, 

 hogy valamennyien harántcsíkoltak, továbbá, hogy a vékonyabbak egy izom- 

 rostnak felelnek meg, a vastagabbak, illetőleg a törzsizmok a TriartJira lon- 

 gisetá-ém emlékeztető izomrost-pamatok. A szárnyizmoknak az oldalevezők 

 felé tekintő részletén azonban a harántcsíkoltok felett egy nagy tojásdad, 



