szemcsés képletet észleltem (IX. Tábla, 1-. ábra w^), a melyet helyzeténél 

 fogva izommagnak tartolí, annyival is inkább, miután belsejeben két mag- 

 t(?stecsszerü képletet tudtam megkülönböztetni s evvel kaiJcsolatban az egyes 

 rostocskákat elemi izom-rostocskáknak tekintem. 



E harántul csikóit izmokon és izomrostokon kívül sima izomrostok is 

 fejlődtek ki az egyes szervekben; így jjéldául a riigógyomorl)an és a liiktetö 

 hólyag, nemkülönben a petevezeték falazatának állományában is, a melyek a 

 /vV/Y'AV'.s7?*y/í7t-nel megkülönböztetett izomrostok i'lsö csoportjába tartoznak, 

 vagyis teljesen egynemű ruganyos rostok. 



IDEGRENDSZER. 



ScHMARDA L. a Hexarthra polyptera idegrendszeréről a szó teljes értel- 

 mében semmi adatot sem közöl, bár szövegében két helyen is megemlíti a 

 l^iros festékfoltu s a homlok közelében egymáshoz közel ülö két szemet. Hud- 

 son röviden felemlíti ugyan azt, hogy a garat fölött látta az agyduczot, de 

 részletesebb ismertetésébe nem bocsátkozik. 



Saját vizsgálataim szerint a Hexarthra polyptera idegrendszerének 

 középpontja a garat fölött fekvő hatalmas agyducz, ligy mint az összes eddig 

 ismert Kerekesférgek-nél, a Ijacinidaria socialù kivételével. 



Az agydúcz többé-kevésbbé négyszögalakú, kissé lapított, szürkésen 

 szemcsézett tömeg, a melyben igen jól meg lehet különböztetni a gömböly- 

 ded magot és a magtestecskét tartalmazó agysejteket (IX. Tábla, 1. ál)ra ag és 

 3. ábra). Felső szegélye az alsónál keskenyebl) és középvonalában gyenge 

 bemetszés látható, a mely mintegy arra utal, hogy az agyducz két külön álló 

 dücznak összeolvadásából keletkezett. Két oldal szegélye ferdén fut, azaz föl- 

 felé a középvonalhoz mindinkább közeledik, mivel az alsó szegély a felsőnél 

 szélesebb. Az alsó szegély három osztatú, mert közepén kerekített karélyka 

 különült el s így két oldala is karélyalaku. 



Szöveti szerkezet tekintetében a Hexarthra agjdúczának, külső felületét 

 igen finom, szerkezetnélküli hüvely borítja, a mely még az idegekre is átter- 

 jed s azokat egész lefutásukban borítja. Az agyducz főtömege gömbölyű, 

 szürkésen szemcsézett nagy sejtekből való, látszólag olyanok ezek mint álta- 

 lában az alsóbbrendű állatok szürke agyducz-sejtjei. Az agydúcz sejtek kö- 

 zött finom rostocskák futnak végig, a melyek az agydúezból eredő idegek 

 tengelyfonalának rostocskái ; ezt különösen szépen láthatni az illető idegek 

 eredési pontjain, miután itt a sejtek nem különültek el, hanem csupán a 

 szemcsés plasma képviseli azokat. 



Az agyagdúczból három idegpár és egy páratbui ideg ered, nevezetesen 

 a felső szegély két csúcsán a látó idegpár (nervi optici), az alsó szegély ket 

 csúcsán pedig a hátoldali oldalevezőklie futó tapintó idegpár s ezeknek köze- 

 lében egy-egy ideg, a melyek a hasoldaJ felé tartanak, de itt sem végződésű- 



