159 



lálékot meííaprítsa s {í7A az állkapcsok fogainak folytonosan egymáshoz való 

 közeledése es távolodása, illetőleg egymásra való felívése által a bárzsingon 

 át az emésztögyomorba juttassa, még pedig annyival könnyebben és gyorsab- 

 ban, mert a bárzsing egy aránylag rövid és tág csö, a melynek belső falaza- 

 tán a meglehetős hosszú esillószőrök folytonosan kigyóznak. E csillószőrök 

 kígyózása nemcsak nagy mértekben elősegíti a tápláléknak a rágógyomorból 

 az emésztöbélbe való jutását, hanem e műveletben azoknak egyúttal lénye- 

 ges szerep jutott. 



Az cniésztőbcl egy hátra felé mindinkább keskenyedő nagy tömlő, a mely 

 a test első redős gyűrűjén alább terjed. Falazata nagy^ polyederes sejtekből 

 való, a melyeknek az emesztőbél űrébe tekintő részén finom csillószőrök 

 emelkednek s ezeknek örvényzése a táplálékot folytonos keringésben tartja. 

 Maguk a sejtek kidön])en a Kcrchcsferiieh emesztőbelet alkotó jellemző sej- 

 tekkel mindenben megegyeznek, azaz tartalmuk a nagy tojásdad magot és 

 magtestecset záró, meglehetős durva szemcséjű protoplasma.. Színük a fel- 

 vett táplálék szerint változó ugyan, de leggyakrabban mégis barnás sárga, 

 diatomin színű, a mi valószínűleg a megemésztett és emésztendő chlorophyll 

 tartalmú Algáktól származik. Az emésztést úgy, mint a megemésztett táplá- 

 léknak felszívódását illetőleg az úgynevezett intracellularis emésztés tüneteit 

 észlelhetni, a mit Thanhoffer L. a zsír felszívódására nézve ismertetett elő- 

 ször határozottan a ijri'rwczescknél,^ de azt később Metschnikoff,^ Jeffery 

 Parker,'^ Ulljanin, Graff, Sommera és Parádi K.*" az alsóbl) rendű ge- 

 rincztelen állatoknál is kimutattak. 



A vastagbél az emésztőgyomornak (ÍX. Tábla, "1. ábra üh) egyenesen 

 folytatása s attól csak alig észrevehető befűződés különíti el. Szöveti tekin- 

 tetben az emésztőbélre emlékeztet és falazata polyederes sejtekből való, a 

 melyeknek belső felületén csillószőrök emelkednek s ezek a vastagbél tartal- 

 mát folytonosan keringetik. 



k réghél befűződés által neiu kidönült határoiíottan el s a vastagbélnek 

 egyenes folytatása, de különbözik attól al)ban, liogy falazatálnm a sejtek helyett 

 csupán szemcsés plasmába ágyazott finom rostokat lehet megkülönböztetni. 



A végbél mj lias (IX. Tábla, il. ábra rbn) a villafüggelékek fölött a hát- 



^ Allatok a zsírfelszívóclásliüz és a vékonybél-bolyliok szöveti szerkezetéheií. 

 M. tud. Akad. Term. tud. Értekezések. IT. Köt. 10 sz. 1873. 



- Znr Lehre über die intracelliilüre Verdaumig niederer Tliiere. Zool. Anz. 

 188i{. Nr. 113, p. 810. 



" Oll the Histology of Hydra fnsca. Quart. Journ. of Micrs. Science. X\m\ 

 18S0. pag. áá3 



* Die Anatouiie des Leberegels, Distoiua hepaticum. Z. f. w. Z. XXXIV. B. 4. 

 H. 1880. p. 578. 



■■■• Az intracellularis emésztés, különös tekintettel az (')rvényférgekre. ( )rv. term, 

 tud. Értesítő. Term. tud. szak, III. füz. VIII. évf. IS.sá p. '11 [. 



2'eriiiénzetrajzi Füzetek. X. köt. 



