utal, bár a külérzéki szervek már igen különböző más állatokra és különösen 

 a Kerekest èr(jek-éxe emlékeztetnek. 



Kiválóan érdekes az emésztő készülék, mert bár tagozottsága és külö- 

 nösen a rágógj'Omor a Kerekesférgek emésztő készülékének typusára vall, 

 (le a garat hagymaszerű duzzadásával a Ne mai odú k-ra és a Ttirdiijradíík-vd, 

 a végbélnyílás ellenben az által, bogy a hátoldalon a villafüggelékek fölött 

 van és hogy azon csupán bélsár meg a lüktető hólyag tartalma takarodik el, 

 teljesen a Nauplius-ülíhkokvíi emlékeztet. 



Az ivarszerv' végre, bár alakját, elhelyezését és szerkezetét tekintve két- 

 ségtelenül a többi Kerekest érgek-é\e\ azonos, de az ivarnyilás feladatát és 

 helyzetét illetőleg valamennyitől eltér, mert míg az eddig ismert Kerekesfér- 

 <jek-\\é\zí peték vagy a végbélnyiláson át, vagy pedig a húgyhólyag tartal- 

 mát is felvevő ivarnyíláson át üríttetnek ki, addig itt a hasoldalon a villafüg- 

 gelékek előtt fekvő ivarnyílás csak is a peték kiürítésére szolgál s a He.rarÜira 

 a míg egyfelől eltér a Kerekestére<j typustól, addig másfelől más alsóbl) rendű 

 állatokra és nevezetesen a szabadon élő Ecezolahûak-ra, igen emlékeztet. 



Ezen adatok jelölik némileg azokat az állat-alakokat, a melyekhez a 

 Hexartlira egy- és más tekintetben hasonlít és nyilvánvaló, hogy a Hex- 

 arthra polypetra egy oly állat-alak, mely a Kerekesférifek-nek a más állatok- 

 kal való rokonságának megvilágítására kiválóan alkalmas. 



Az azonban kétségtelen, hogy a szervezettség bármily fokán és látszó- 

 lag egyedül álló állatcsoportnak, vagy állatosztálynak phylogeneticai jelentő- 

 ségét a legtöbb esetben csupán a MorpJiologia és a Fhysiologia adatai alap- 

 ján megalla^jitanunk igen l)ajos, néha majdnem lehetetlen. Az Embriologia 

 már igen sok esetben jobban utasít es fölvilágosíthat is. E három tan azon- 

 ban együtt a leghelyesebb útra terelhet, hogy például esetünkben is a Kere- 

 kesféi'íP'k phylogeneticai származásának kérdésével foglalkozhassunk. 



Ha az eddig ismert Kerekesfcrfiek testalakját csak futtában szemléljük 

 is meg, azon nemeknek és fajoknak egész sorozatát ííllíthatjuk össze, amelyek 

 egyrészt a Kerekesféreg typustól lényegesen eltérnek, másrészt pedig a leg- 

 különbözöljb más állatosztályokhoz feltűnően hasonlítanak. A Stephanoceros 

 Eichhornii és a Floscidaria-ííiiokímk igen megnyúlt és állandóan külső tok- 

 kal borított teste például ama tapogatószerű karokkal és nyúlványokkal, 

 a melyek rövidebb vagy hosszal)!) csillószőreikkel íi kerekszervet alkotjíík, oly 

 feltűnően emlékeztetnek a MohaálUüokra, hogy a belső szervezettségtől 

 eltekintve, első tekintetre azokat valóban egyenkint élő MoJia<dl(il(>knak tar- 

 tanok. De épen oly nagy hasonlatosság van az említett Kerekesjéreg fajok és 

 a Dasychone lucullana sörtelábú féreg azon álcziíjának testalakja között is, 

 a melyet Claparède előtt még a SaheUidii-ci>,iúÁi\\ra tartozó alaknak tartot- 

 tak ; ugyanúgy van a dolog a Spirorbis Pagensteeheri szintén sörte lábú féreg 



