Ifií) 



nagy súlyt fektettek a Kerekes férgek egyes fajainál észlelhető valódi haránt- 

 csikú izomrostokra, szoros Kapcsot keresve azokban a Kerekesfér 'lek és a 

 Héjjasok pbylogeneticai összetartozására nézve. 



A Kerekes férgek izomrendszerét tehát oly csomópontnak tekinthetjük, 

 a mely az alsóbbrendű állatok ruganyos rostjait, a maga8al)baknak sima- és 

 harántcsikú izmait magában foglalja és ez utóbbiaknak mintegy ősalakja. 

 Oly csomópontnak tekinthetjük továbbá, a melylyel a kifejlett Mohaiillatok, 

 nemkülönben a Zsakállatok, az Annidáták és Arthropodák álczáiuak izom- 

 rendszerét is összehasonlíthatjuk, de a melyet némi tekintetben még a l)ör- 

 izomtömlöre is visszavezethetünk, különösen, ha a Holothurioidea-íélvk bor- 

 izomtömlöjét képzeljük magunk elé. 



Tudvalevő dolog, hogy az állatok szervei közt az idegrendszer az, 

 a mely általában a legjobban hasonlít akármelyik állatosztály alakjainál is. 

 Az idegrendszer középpontja vagy a garat fölött fekvő duczpár vagy 

 pedig az úgynevezett garatgyűrű s majdnem csak kivétel az, a mikor ily 

 nagyobb középpont, azaz agydúcz hiányzik és csak a test különböző pont- 

 jain elszórt idegduczok vannak. A Kerekesférgek idegrendszere ahhoz a typus- 

 hoz tartozik, a melynek középi^ontja a garat fölötti agyducz s e tekintetben 

 emlékeztet a Lítpos férgekre, az Annulátúk fiatalabl) álczáira, például a 

 Trochosphaera aequatorialisra, a Polygordius álczára, a Brachionedké s 

 majdnem valamennyi többi Kerekesféregé a Nejdithys scolopendr aides és 

 más Sörtelabn féreg idősebb álczáira, nemkülönben a Héjjasok Nauplíus- 

 alakjára. 



A Kerekesférgek külérzeki szervei közül a tapintásnak végkészülékei 

 között azok a tai)intósörtek, melyek leggyakrabban a homlokon egyenkint 

 vagy csoportokban emelkednek és legtöbbször külön idegsejtekkcd közleked- 

 nek, elég jellemzőek ugyan az egész osztályra, de mindazáltal hasonlóikat 

 nagyon sok más és igen különböző fejlettségi fokon álló állatnál is megtalál- 

 juk. Így például az An}tulatéikná\ és ArtJiropodéiknál, de sőt még a ]erte- 

 hratűknál is igen gyakran találkozunk oly sörtékkel, a melyek idegsejtekkel 

 és idegekkel közlekedve, majdnem mindig a tajjintas végkészülékei ; a Notom- 

 mata vermicidaris homlokának két oldalán a szemek előtt egy-egy pamat- 

 ban eredő igen hosszú és íinom sörték pedig kétségtelen képmásai az Lehthg- 

 dina-íé\ek tapintó sörtéinek. k tapintás specialis végkészülékét pedig, a tapintó 

 hengert, szintén igen sok más állatnál megtaláljuk, bár többé-kevésl)bé módo- 

 sult állapotban. A Laciluiniria socialísníik kerekszerve alatt a hasoldalon 

 emelkedő két tapintó hengere alakjával, helyzetével és szerkezetével a Clado- 

 eerák első tapogató párjára emlékeztet, míg a legtöl»b más Kerekesféregnek a 

 hátoldalon eredc), páratlan tapintó hengere a Spirorhif) spirilluiii álczájának 

 első, páratlan és a jobb oldal közelében emelkedő tapogatójához hasonlít. 



A látás szervét illetőleg a Kerekesférgeki'e vonatkozólag, a többi Gerincz- 

 teJen állatosztályokkal szemben jellemzőt nem találunk. 



