nak az ö korában ismert lakóhelyeit is elsorolja, természetes, hogy az ország 

 felvidéliéröl is közöl adatokat. Egész Magyarországról — a házi állatokat is 

 beleszámítva — 34 nemből 59 jelenleg élö fajt sorol el. 



Magyarország felső vidékére vonatkozik «A Zólyom megyében Grineus 

 Nep. János és Kokosz István által vizsgált és nagyobb részint ki is tömött 

 emlős állatok és madarak sorjegyzéke »,^ melyben 17 nemből 28 közönséges 

 faj van felsorolva. 



Ugyancsak felvidékeinkről szolgáltat adatokat L. H. Jeitteles «Pro- 

 dromus Faunae Vertebratorum Hungariaj suiDerioris » czimű dolgozata,^ 

 melyben az irodalom felhasználásával és saját vizsgálatai alapján a házi 

 állatok beleszámításával 53 emlősfajt sorol fel a felvidékről, nagyobbrészt 

 Kassa vidékéről. Felemlít azonban olyanokat is, melyeknek a felvidéken való 

 előfordulását csak valószínűnek véli ; ilyen a tarka görény (Fœtorius sarma- 

 ticus Keys, et Blas.), a havasi nyúl (Lepus variabilis Pall). 



Frivaldszky Imre «Jellemző adatok Magyarország faunájához» czímű 

 becses munkájában ^ szintén közöl adatokat Magyarország északi részéről. 



Mindamellett szorosan azon terület állatvilágáról, a melyen én szerez- 

 tem tapasztalataimat, nevezetesen a Magas-Tátra északi oldaláról — egy 

 magyar munka sem szól. A dolog természetében van, hogy ezen a területen 

 inkább a galicziai állatbúvárok dolgoztak s tettek közzé dolgozatokat. így 

 dr. Zawadzki «Fauna der galizisch-bukowinischen Wirbelthiere, Stuttgart 

 1840» czímű művében 56 emlősfajt ír le; Stan. Pibtruski «Historya natu- 

 ralna zwierzat ssacych dzikich galicyjskich etc.» munkája (1853) szintén 

 sorol el ide vonatkozó adatokat. A Tátra faunájára vonatkozó más munkála- 

 tain kívül összegező dolgozatot állított össze dr. M. Nowicki krakói egyetemi 

 tanár «Przeglad prac dotychczasowych o Kregowcach galicyjskich» munkájá- 

 ban,^ melynek I. fejezete «Ssaki» (Mammalia) a tátrai emlősöknek szen- 

 teltetett s régibb szerzők, vadászok és a nép adatai nyomán 28 fajt sorol el 

 abban. 



A terület, melyre adataim vonatkoznak, az Oravkai völgy és Zuberecz 

 község környéke Árva megyében, a mely vidéken 16 éve lakom, továbbá 

 Zakopane és KoscicUsko környéke Galicziában, a hol azelőtt mint erdész 

 13 évet töltöttem. Ez idő alatt sokat gyűjtöttem és a madarakon kívül az 

 emlősök életét is részint a szabad természetben, részint a fogságban figyel- 

 tem. Az itt közölt adatok mind saját gyűjtésem és tapasztalatom eredményei 

 s örvendek, ha közlésükkel hazánk állatvilágának ismeretét csak némileg is 



^ A m. orv. és term, vizsg. Beszterczebányán tartott harmadik nagygyűlésé- 

 nek munkálatai. Pesten 1843. 107. 1. 



'■^ Separat-Aupzug aus den Verhandlungen der k. k, zoolog.-botan. Gesellschaft 

 in Wien. Bd XII. 1S62. pag. 245—314. Wien, 1862. 



^ A m. tud. akadémia Évkönyvei Xl-ik kötetének IV. darabja. Pesten 1865. 



■* Sprawozdanie Komisyi Fizyjograficznéj w Krakov^^ie 1865. 



