Eg}'szer jiilius végén egy fészket hoztam haza az anyával s négy újszü- 

 löttel s megfelelő kalitkái )a helyeztem. Keggel a fészket üresen találtam. 

 Ismerve ez állatkák szokását, azonnal az ágyat vizsgáltam meg s ott 

 találtam az anyát négy Ids fiával együtt a szn Imazsákban egy felig kész 

 fészekben. 



A hegyek között hiányzik a hörcsög (Cricetu s frumentarius Pali.) is, bár 

 a Szepességen, Igló környékén, Geyer G. tanár szerint, már Ivözonseges. 



3ö. Mus (l('cuni(i)uis Pali. (vándor patkány). A falvakban mindenütt 

 közönséges. A házi patkányt (Mus rattus L.) az egész környéken nem 

 láttam. 



3G. Mus sylvaíicus L. (erdei egér). Az erdőhöz közel fekvő helységek- 

 ben igen gyakori ; különösen őszkor, mikor a zal)ot már a pajtába szállítot- 

 ták. A macskák nem győzik pusztítani ; sem a baglyolc, melyeli kük'inben 

 il3a'ukor rendesen nagyobb száml)an jelennek meg mint máskor. Nyáron az 

 erdőben lakik egész a törpefenyő regiójáig. Evenként legalábl) nég^'szer íiadzik 

 s egj^szerre 6 — 10 fia van. A színben való eltérések gyakoriak; találtam olya- 

 nokat, melyeknek a fejők tetején, vag}' a nyakukon fehér folt volt, vagy a 

 farkuk vége volt fehér, de a száz meg száz között, melyeket láttam, albínót 

 egyet sem találtam. 



37. Mvs miiscvlus L. (házi egér). A hegyeken GOO méteren túl nem 

 fordul elő ; itt az erdei egér helyettesíti. A házaklian csak egyesével található. 



38. Mus agrárius Pali. (mezei egér). Csak a mélyebben fekvő falvak 

 Ivözelében él, a hol földmivelés van; az el()hegyeken sem találtam. 



30. Sniinthus vafivs Pali. (Keys.) (csíkos egér). E keleti fajt Magyaror- 

 szágon csak az Alföldről ismertük;* a Tátrában, nevezetesen Oravka vidé- 

 ken** én fedeztem fel néhány évvel ezelőtt, miként ezt a magyar nemzeti 

 múzeum g^'üjteményeben tőlem származó példányok is bizonyítják. Oravka 

 környéken az első példányokat május végén és szepteml)er közepén élve fog- 

 tam minteg}' 900 — 1 200 méter magasban. Tanyája a hegyek déli oldalán 

 van ; a zabos földeket épen úgy kedveli, mint a benőtt irtásokat és a kor- 

 hadó száraz tuskók környékét. A földön nagyon gyors, de soha se mene- 

 kül a földi lyukakba mint más egerek, hanem nagy gj'orsasággal szalad fel 

 a kövekre és a fatuskókra s a kéreg alá igyekszik elrejtőzni. Félénknek 

 nem mondható. Nem minden évben található. Inkább éjjeli mint nappali 

 állat. Téli álma, ugy látszik, tovább tart mint a nagyalvó pelée. Tápláléka 

 a szabadban gyökerekből és magvakból áll. A fogságban se a tavaszkor, se 

 az őszkor fogottak nem élték túl deczeml)er második felet; azok, melyeket 



•■■ V. ö. Frivalüszky Imre, Jellemző adatok Magyarország faunájához. Pest 

 ÍSd.-). G9 és 139. lap. 



'■'■"■' A. Walecki, Px-zyczynek do fauuy Teryologicznéj Krajn. Smintlius. Warszava 

 1884. (Obditka z Pamietnika Fizyjograficznego z roki; 1884-.) 



