34 



hosszabbak is és a párzási szerveket védve kerítés módjára körülveszik és 

 behajolnak. Ezen íz csúcsán ugyancsak kefeszerű sürü szőrök vannak, de 

 rövidebbek és a tapogató külső oldala felé hajolnak. Két-három jóval hosz- 

 szabb, egyenesen felfelé álló érzéki szőr is található a csónakíz felső oldalán. 

 A csónakíz kivájásából emelkedik ki a hólyag (pulvinar elasticum Lebert. 

 II. tábla 13 h), mely egyszer megcsavarodik, ránczos, gyengefalú, de ruga- 

 nyos és ha az arra szolgáló izomrostok nem tartanák vissza, magától kipat- 

 tanna. Ha kaliumhydroxid oldatban főzve, az izomrostok feloldódnak, a hólyag 

 a csónakvíz mélyedéséből magától ugrik ki. Ezen a hólyagot és ezzel együtt 

 a párzás tulajdonképeni szerveit visszatartó izomrostok a csónakíz alján 

 erednek és benyomulva a hólyagba az annak alján levő chitines léczhez (II. 

 tábla 13. /) tapadnak. Ezen izmok megrövidülve visszahúzzák a hólyagot és 

 ezzel együtt a többi részecskéket is ; a hólyag csavarodó ránczokban befek- 

 szik a védelmül szolgáló cymbium kivájásába. A hólyagon levő részek a csó- 

 nakíz síkjából behúzott helyzetben is kissé kidomborodnak, de ezek vastagok, 

 chitinesek és befedik, védik a gyenge hólyagot. Alól a hólyag eredetén a 

 külső bőr vastagabb chitinrétegje a hólyag finom, hártyás falába változik, 

 mely azonban a cymbium kivágása belső szélén sötétbarna, vastagabb léczet 

 formál s erre tapad a visszahúzó izmoknak egy része. Ezen lécz folytatódik 

 felül kis chitinlemezkébe (11. tábla 13. /.). Mindkettő alatt halad a cymbium 

 felső részében fekvő mirigy kivezető csöve (II. tábla 1 2. cs.), mely egészen 

 addig míg a lemezke felső szélét eléri vékonyfalú, minthogy a felette fekvő 

 lécz és lemezke úgyis védik az összenyomatás ellen ; de midőn ezen cső a 

 hólyag puha ránczai közé jut, fala megvastagodik feltűnően és sötétbarna 

 chitincsővé változik, mely a ránczokhoz hazonlóan csavarmenetekben halad. 

 Az előbb említett k'S lemezke felső csúcsához járul azon íz, melyet az Epeira 

 diademata hímjénél jmrs basillaris-nsbk neveztem (IL tábla Vd.pb.). Itt azon- 

 ban más formájú, szélesebb mint hosszú, úgy tetszik mintha a hólyag 

 felső részén harántul feküdnék ; főképen a behúzott párzási szervek védel- 

 mére szolgál és azoknak nagy részét befedi (IL tábla 12. pb.), vastag sötét- 

 barna; felső szélén körülfut ama cső, mely előbb még a hólyagban könyököt 

 formált. Ezen íz felső szélén található egy másik kis lemez, mely szintén 

 hozzájárul a behúzott szervek befedéséhez ; külső felületén kis tövist visel 

 (II. tábla 12, t.). Talán párzás közben is szerepel ezen lemezke, vagy talán 

 csakis védelem a czélja ; ugyancsak vastag, chitines. Most következnék az 

 Epeira diademata hímjénél említett pars terminális, de hogy ezen rész itt 

 egyáltalában meg van-e, azt nem mondhatom, hiszem, hogy egy a spermo- 

 phorum alatt lefutó vastag chitinlemez (II. tábla 1 3, pí.), mely hosszú és 

 kissé csavart, felel meg annak, mi annál valószínűbb, mert ez az alapja a 

 sperm ophorumnak és mert ennek folytatásában fekszik úgy szólva azon 

 vékony, árszerű hegy (II. tábla 11. és 13. Ä:.), melyben a mirigy kivezetö- 

 csőve nyílik. 



