137 



MINEliALüGIAI KÖZLEMÉNYEK. 



Schmidt SÁNPon-tól Budapesten. 



(V. tábla.) 



1. Arsenopyrit Szerbiából. 



A megvizsgált darab a magyar királyi földtani intézet gyűjteményóbol 

 való, hová a »Luta Sirana tárna kitöltéséből, Szerbia» jelzéssel került. Egy 

 sericitszerü töltelék darab ez, melyen közönséges Pyrit /t . {201 J . -^-— 

 kristályokkal meg fekete vaskos Sphalrrittal vannak együtt az Arsenopyrit 

 kristályai. Pyrittel kevert Sphalerit rét van alul s ennek tetején láthatók a 

 számos igen fényes Arsenopyritek, melyek legnagyobb méreti! legföljebb 

 néhány milliméter. A kristályok a szokott helyzetben tekintve oszloposak, 

 tetejük igen lapos, iigy hogy első nézésre a hasist véljük látni. Figyelmes 

 vizsgálat kideríti azonban, hogy csekély vertikálistengely-metszésű formák, 

 dómák végezik a kristályokat. A termetet meg a tapasztalt összes formákat 

 az V. tábla 1. rajzán látni, mely utóbbiak sora, a nagysággal fogyó egymás- 

 utánban a következő : 



m.[\W]. ocP 



*a . jO.l.M). V24Poc 



*ß.[Om]. VePcx. 

 c.(0011. OP 



A megjelölt két brachydómát az Arsenopyritnél még nem tapasztalták. 

 A tetőt rendesen az a . {0.1.24] formálja, melynek lapjai a kisebb tengelylyel 

 egyközesen vonalosak, a mint ez az Arsenopp'it kristályainál megszokott 

 dolog. A ^j . {01 G] lapjait csak némelykor látni, a melyek rendesen simák; 

 a l)ásist csak mint ritkaságot figyelhettem meg. A prisma lapjai fényesek 

 ugji-an, de nem simák teljesen, a vertikális tengelylyel egyköz(>s vonalkák és 

 egyenetlenségek a tükrözést megrontják. 



A legtöbb kristály egyes, de elvétve ikerkristályokra is akadni, milyent 

 az V. tábla 2. rajza láttat. Az ikerlap az {101 1 ennél és a két kristály tel- 

 jesen keresztül nőtt egymáson. A kristályok méreteit a lapoknak sokszoros 

 tükrözése folytán csak tágabb határokkal lehetett kideríteni, a mint a követő 

 táblázatiból látszik-, melyben ii - a megmért elek száma, ± d — az egyes 

 méretek közép eltérése, k — a mért kristályok száma. 



