131» 



tette, szükségesnek Ítéltem még a mennyiségi elemzést is, tekintve azon 

 következményekre, a melyek ezen kristályok megvizsgálásának eredményei- 

 ből folynak. Az elemzésről Loczka József barátom fog annak idején beszá- 

 molni. 



A szomolnoki Claudetit kristályok víztiszta vagy halvány sárgás, oly- 

 kor szürke vékony lemezkék, igen aprók, némelykor nagyobbak, szalaghoz 

 hasonlítanak. A lemezkék síkjával egyközesen kitűnően hasíthatok, egyéb- 

 kent elannyira lágyak, hogy könnyen meggörbülnek, Kendesen papírvéko- 

 nyak, mint nagy ritkaság azonban egy kisebb darabon valamivel vastagabb 

 (ca 0.3 '^ft) kristályok termettek. A lemeczkéken nagyítóval finom, egy irányú 

 vonalazást tapasztalni, a mely vonalakkal egyközesen a táblák szélén igen 

 keskeny, bágyadt tükrözésű lapokat figyelhetni meg. Ezen lapokhoz egy 

 másik lapsor szegődik még a lemezek határolásában, mely utóbbinak tükrö- 

 zése kifogástalan. Nagyjában ezen kétrendbeli lapsorozat az, mely a lemez- 

 kéknek határt szab. 



A kristályok fénytörési tehetsége meg kettős fénytörése tetemes. Setét 

 helyzetű Nicolok között akkor setétednek meg, mikor az említett vonalkák az 

 egyik vagy másik Nicol derékmetszésétől a fehér fényben mintegy 6° szöggel 

 térnek el. Az optikai vezérirányok tehát a táblákon a formai elemekhez 

 mérve nem szimmetriásak, a mi, egybevetve nevezetesen az egy irányú 

 kitűnő hasadással, megbizonyítja, hogy ezen kristályok nem a három-szim- 

 metriás csoportba valók, ezek nem rhombos kristályok. A szomolnoki Clau- 

 detit cgyszimmetriús csoportbeli kristályokkal termett, 



A Claudetitnak pontosabb ismeretét Groth *-nak köszönjük, ki az 

 1867-ben Freiberg mellett (Halsbrückner kohó) támadt kristályokat vizs- 

 gálta meg és azoknak rhombos szimmetriáját taglalván, az As.2 ^Aí ^^í^ 

 (SfeujOo ásványaiban az isodimorphia egyik legalkalmasabb poldáját mu- 

 tatta meg. Legújabban jelent azonban meg Des Cloizeaux egy dolgozata, ** 

 a melyből kiderül, hogy a Claudetit kristályai nem rhombosak, hanem az 

 egyszimmetriás rendszerbe valók. Des Cloizeaux tapasztalatait a szomol- 

 noki kristályok is igazolják, a melyek oly megfelelők, hogy a Claudetit for- 

 mai és optikai sajátságait azokon az eddigi adatoknál kimerítőbben nyomoz- 

 hattam. 



A kristályokat úgy értelmezem, hogy elhelyezésök a térben Groth rhom- 

 bos szabásával megegyező maradjon. A táblácskák lapja, egyúttal a kitűnő 

 hasadás iránya a szimmetria sík, az azon tapasztalható vonalozás a verti- 



* Ueber die Isoilimorj)lne tier arscuigeu- und der iiutiiuouigen Säure, Pogg, 

 Ann. 137, 1869, p. iíi. 



'■--•= Note sur hi forme cliuorlionibique et les caractères optitjues de lacide arsé- 

 nieux prismatique. Extr. des Compt. rend, des séances de l'Acail. t. CV ; séance du 

 1 1 juillet 1887, Taris. 



