142 



távolabb vannak, a tengelyek nyilasát azért én a Methylenjodidban mértem 

 meg, ez pedig a következő volt : 



65° 21', + 3', 8 mérés. Na, !22° C. 



66° 14', + 6', 4 mérés, Li vonal, 25.5° C. 



A dispergálás tehát p > v és ha ez a szög valóban az optikai tengelyek 

 hegyes szöge, akkor a kristályok optikai karaktere positiv, a mint Quarz- 

 ékkel meggyőződni lehet. A másik középvonalra normálisan metszett leme- 

 zeim egyike sem volt alkalmas a láttat homályossága folytán az optikai ten- 

 gelyek másik nyilasának megmérésére. A Quarz-ékkel természetesen az 

 ellenkező viselkedést tapasztalni itt, de az interferencziás kép Methylen- 

 jodidban sem vált határozottá, úgy hogy a tengelypontokat kétségtelenül 

 nem ismerhettem meg ; a nyilas, melyet itt a bizonytalanban mértem, 

 methylenjodidban Na fénynél mintegy 103° középszámban. Megjegyezhe- 

 tem még, hogy a Claudetit optikai tengelyeinek nyilasáról eddig biztos ada- 

 tot nem ösmertünk, mert a vékony és lágy kristályokból a megfelelő leme- 

 zek kimetszése alig sikerült. Des Cloizeaux megemlített munkájában az 

 optikai tengelyek nyilasáról csak annyit közöl, hogy az igen nagy, a 

 BEETEAND-féle Újabb mikroskóppal csak a látási t-r szélein látni a gyűrűket. 

 Az optikai orientálást egyébként Des Cloizeaux- val teljesen megegyezően 

 tapasztaltam. Azon formai elemek azonban inkább csak megközelítők, 

 melyeket Des Cloizeaux közöl ; összesen 8 külön adat az, néhány az én 

 méréseimmel egybevetve a következő : 



obs. Des Cl. obs. S. 



h :p ^ (010) : (110) = 67° 30'— 67° 42' 67° 6' 



rt : c? = (100) : (101) = 47 50 (mikr.) 47 24 (mikr.) 



a'\q = (TOO) : (TOI) = 52 8 (mikr.) 52 13 (mikr.) 



b :g = (010) : (Tll) = 75 51 —75 40 74 43 



b :q = (010) : (TOl) = 88 55—88 35 90 22 ca 



:d = (111) : (101) = 13 57 14 12 (átszámítva) 



: o' = (111) : (ITI) = 27 46 28 24 (átszámítva) 



Ezen adatokat Des Cloizeaux a DEBHAY-féle kristályokon nyerte, 

 a melyek többnyire egyesek és formáik : 



b . (010) . oo V oa 



p .{110} . oo P 

 d. (101) . — P oo 



A freibergi meg a Pasteur- féle ASo2 O.5 kristályok azonban Des Cloi- 

 zeaux szerint ikrek, úgy formálva, mint ón a szomolnoki kristályoknál 

 (V. tábla, 6. rajz) tapasztaltam és ez bizonyára hozzájárult a Claudetit egy- 



