144 



3. A svédországi Beaumontit. 



Azon figyelemre méltó svédországi kőzetdarabok egyikén^ melyeket 

 dr. SzÁDECZKY Gyula iir a magyarhoni földtani társulat 1888 április 11-iki 

 gyűlésén megismertetett, a közökben egy sárgás színű ásvány igen apró 

 kristályai termettek. A darabon isolálva alig lelni néhány apró, legfölebb 

 3 '%i hosszú kristályt, a melyek négyszöges kombináláshoz hasonlók, négy- 

 szöges oszlop egy ahoz tartozó piramissal a tapasztalható formák. A kristá- 

 lyok igen jól hasadnak az egyik oszlopos lappár irányában, a mi megbontja 

 a tetragonosnak vélt szimmetriát. Bunsen-lángban igen megduzzadva köny- 

 nyen olvadnak és hólyagos üveggyöngyöt nyerni, sósav tökéletlenül bontja 

 el és mindezek a próbák ugy mint a közlendő további adatok megbizonyít- 

 ják, hogy ez az ásvány egy zeolith, névszerint a Beaumontit, vagyis a Heulan- 

 ditnak azon változata, mely eddig csak Baltimore-nál (Maryland, Jones' s 

 Falls) egy amphibol-palás kőzeten, az úgynevezett Haydenit társaságában 

 volt lelhető. 



A darab a Mien tó partjáról, Svédországban, származik ós ezen svéd- 

 országi Beaumontit kristályok formái: b . (OlO). oo 3? cx3, egyúttal a kiváló 

 hasadás iránya s ezért gyöngyös fényességű; c. [001 ]. OP, mely rendesen 

 gömbölyödött és több egyes kristály nem teljesen egyközes összenövése foly- 

 tán zavart felületű; m. {110). c^P, s. (TOl). Poo, í. (101). — Poo, a mely 

 utolsó három forma lajjjai együttesen a látszatos tetragonos piramist láttat- 

 ják. Az V. tábla 10. rajza perspektivás képe, all. rajz pedig a szimmetria 

 síkra projektált tekintete ezen kristályoknak. A mért hajlásokat az alábbi 

 táblázatból látni, egybevetve a Heidandit adataival, mely utóbbiakat Des 

 Cloizeaux munkájából* vettem. 



szögeknél, melyek a szimmetria síkkal mérettek, mennyire ingadozók. Az 



Manuel de Minéralogie. I. p. 425. Paris, 1862. 



