89 



5. Faj. Julus foetidus, C. K. 



Juhis fœtidns, C. Koch, Deutsch. Crust. Myr. u. Aiaclm. H. 22. Taf. 5. — Latzel R. 



Die Myriop. d. östr.-uug. Monai-cliic. II. Bd. p. 278. Taf. 14. Fig. 174. — Haase Er. 



Scldesiens Diplop. 2. H, p. 10. 



Patria : Déva, Dees, Peer, Marosvásárhely, Vlegyásza, Zilahi meszes, 

 Szamosujvár, Székelyud varhely, Szucságh, Kolozsvár. 



Valószínűleg egyike a legközönségesebb fajoknak, legalább az idézett 

 termőhelyek száma után erre lehet következtetnünk. 



6. Faj. Juhos luridus, C. K. 



Julus luridus, C. Koch, System, d. Myriop. p. 111. — Latzel R. Die Myriop. d. östr.- 

 ung. Monarchie. II. Bd. p. 291. Taf. 13. Fig. 1()2— lOß. — Haase Er. Schlesiens 



Diplop. 2. H. p. 2:3. 



Patria : Ballá, Vlegyásza, Szucságh, Déva, Zilahi meszes. Búzamező, 

 Szamosujvár, Mezöhavas. 



7. Faj. Julus platyurus, Latz. 

 Julus platyurus, Latzel R., Die Myriop. d. östr.-nng. Monarchie. II. Bd. p. 294. 

 Patria : Retyezát, Vlegyásza. 



8. Faj. Julus podabrus, Latz. 



Julus podabrus, Latzel R., Die Myriop. d. östr.-ung. Monarchie. II. Bd. p. 300. 



Taf. 12. Fig. 152—154. 

 Patria : Déva. 



9. Faj. Julus unilinecitus, C. K. 



Juins unilineatuR, C. Koch, Deutschl. Crust. Myriop. u. Arachn. H. 22. Taf. 9. — 



Latzel R., Die Myr. d. östr.-ung. Monarchie. IL Bd. p. 302.Taf. 13. Fig. IfiO— KJl. — 



Haase Er. Schlesiens Diplop. 2. H. p. 31. — Sill V. Loc. cit. 



Patria : Tasnád, Szilágysomlyó, Búzamező, Zilah , Szamosujvár, 

 Semesuye^ Kolozsvár, Déva, Nagycsűr. 



Igen régen ismert faj. Legelőször Sill V. említi Szebenmegyéböl Nagy- 

 Csűr határából. Tömösváry Ö. dolgozataiban is említve van. Valószínűleg 



közönséges alak. 



10. Faj. Jiilus austriacus, Latz. 



Juins austriacus Latzel R., Die Myriop. d. östr. ung. Monarchie. II. Bd. p. 29(5. 



Taf. 13. Fig. 157—159. 



Patria: Brassó, Búzamező, Szucságh, Szamosujvár, Déva, Maros- 

 vásárhely, Zilahi meszes, Vlegyásza, Ballá, Székely udvarhely, Kolozsvár, 



Retyiczel. 



E fajnak megtaláltam a LATZEL-től felállított két varietását is, t. i. a 

 J. austriacus var. nigrcscem és var. nythronotust, melyek közül azonban az 



első gyakoribb az utóbbinál. 



7 



Termi/szetrajzi Füzetek. XII. kut. 



