8. Rubiis Kodriieiisis (hirto X tomentosus) 8imk. 



Inter «Tomentosos» et «Glandulosos« quasi médius. Habitu R. tomen- 

 toso Willd. var) steUino OK. proximus, a quo distinguitur : ramulis ßoriferis 

 turionibusque teretihus, vel hinc-inde aliquid subsulcatis, aciculis glanduli- 

 feris rufescentibun villo longioribus dense obsessis, aculeis tenuioribus, subida- 

 tis, saliem pro partf rectis ; foliorum petiolis equidem aciculis glanduliferis 

 rut'escentibus onustis, foHolis ex ovata basi apicem versus prodvctis acumi- 

 natisque (nee obovatis), crebrius et cuspidato serratis, facie simpliciter pilosu- 

 lis, dorso, sed solum quoad folia inferiora, virentibus; pedunculis dense 

 glandulosis, inßorescentiacque ramificationibus divaricoto-potnhs ; calycibus 

 dense glandulosis. 



Invicem a Ft. hirto W. K. cui caule tereti, vestimento rufescentis 

 glanduloso et aciculoso, foliorum forma et foliis inferioribus dorso virenti- 

 bus accedit, dignoscitur : caule turionibusque ercctis (nee procumbentibus), 

 foliis superioribus vel supremis saltern dorso tomentosis, aculeis pro parte 

 basi crassioribus et magis inclinatis, califce albide-tomentoso breviter acumi- 

 nato vel solum acuto et non aciculoso. 



Habitat in quercetis lucidis montium Kodru supra Nadalbest cottus 

 Aradensis hinc-inde copiose. 



Összekapcsolja a «Tomentosi» csoportot a « Glandulosi » csoporttal. 

 Termetre legközelebb áll a (B. tomentosus Willd var) stellinus OK.-hoz, de 

 különbözik tőle abban : hogy virágagai és tőliajtásai hengerdedek vagy csak 

 itt-ott van rajtuk csekély horpadás, azonkivül sürün be vannah rakva ver- 

 henyes s a szöszös szőrözetnél hosszabb mirigy-tüskékkel, valódi tüskéik 

 pedig vékonyabbak, árformák s legalább részben egyenesek ; hogy leveleinek 

 nyelei szintén sűrűn tele vannak rakva verhenyes mirigy- tüskékkel, levélkéi 

 pedig tojásdad aljukból csúcsaik felé meg vannak nyúlva és kihegyezve (s nem 

 visszásán tojásdadok), élükön sűrűbben és kihegyzetten fűrészesek, színükön 

 egyszerűen szőrösödök, fonákukon, de csak az alsóbbak, zöldesek; hogy 

 sűrűn mirigyes virágkocsánai és virágzati ágai terpedten elállók; hogy 

 csészéi sűrűn mirigyesek. 



Viszont a B,. hirtus W. K,-tól, melyhez hengerded szárával, verhenyes 

 mirigy-tüskés mezével, leveleinek alakjával és az alsóbb levelek hátának 

 zöldes színével hasonlít, abban különbözik : hogy szára és tőhajtásai felállók 

 (s nem földre hajlók), felsőbb vagy legalább a legfelsőbb levelei hátukon 

 molyhosak, tüskéi részben vastagabb tövűek és hajlottabba,k, csészéje fehéres 

 mohjhú, röviden kihegyzett vagy csak hegyes és nincsenek rajta mirigy -tüskék. 



Terem Aradmegyében Nadalbest felett a Kodru hegység ritkás töl- 

 gyeseiben, helyenként bőven. 



9. Bubiis Nádasensis (sulcafco X subhirtus) Simk. 



Habitu Bubo Dobrensi (sulcato X hirto) Simk. simillimus, sed quum 

 ille ad «Glandulosos» pertineat ob turionibus, caulibus íiorifevis et petiohs 



