ici 



glandiilosis, — hic ad cSuberectos» locandus, habet nam turiones, caules 

 floriferos et i^etiolos eglandulosos et simpliciter villosos. In cieteris a 

 B. Dohrensi non est diversus. 



Nascitur E, Dohrensi cousociatim pluribus cottus Aradensis locis, e. g. : 

 in moutibus supra pagiim Nádas, porro in caciiraine montis Drócsa, uec non 

 in Monte Priszlop supra Nadalbest. 



A Bnbus Pobrensis Simk. társaságában gyakran találkozunk e növény- 

 nyel Aradinegye hegyvidékein. Termetében egészen hasonlít is hozzá, csak- 

 hogy míg a B. Dohrensi^ (suleato X hirtua) Simk. töhajtásai, virágágai és 

 levelnyelei mirigy-azörösek, s e miatt a «Glandulosi» csoportba tartozik: 

 addig a B. Nádasensis töhajtásai, virágágai és levélnyelei csak egyszerűen 

 szöszösek s mirigytelenek, úgy hogy e miatt a «Suberecti» csoportba kell 

 azt helyeznünk. 



Gytíjtöttem Nádas hegyein, továbbá a Drócsa tetején és Nadalbest felett 

 a Priszlop hegyen, — mindenütt a Ptubus Dobrensis társaságában. 



10. Bubus Priszakensis (discolor X subhirtus) Simk. 



Habitu Bubo Oriesensi (discolori X hirto) Simk. simillimus, sed ab eo 

 turionibus, caule ílorifero petiolisque omnino eglandulosis et solum villosulis 

 primo intuitu dignoscitur. Foliola dorso plerumque tenuissime tomentosa 

 et villoque manifesto pnedita sunt, quare velutina apparent ; aculei crassiores 

 et magis inclinati quam in B. Oriesensi. 



Nascitur in margine silvarum faginearum cottus Aradensis, supra 

 pagum Nadalbest in valle Priszak, Biiho Oriesensi, B. discolori, et B. hirto 

 consocialim. 



Termetében egészen hasonló a, Bubus Orlesensis (discolor X hirtus) Simk. 

 szederfajhoz, s ugy viszonylik hozzá, mint a B. Nádasensis a B. Dobrensis- 

 hez ; mert a míg a //. Orlesensis töhajtásai, virágágai és levelnyelei mirigy- 

 tüskékkel vannak ellátva, addig a B. Friszakensis mind eme részei mirigy- 

 telenek s csak egyszerűen szöszösek. Levélkéinek fonáka többnyire igen 

 ünomaii molyhos s e mellett bőven szöszös, úgy hogy bársonyosnak látszik ; 

 tüskéi vastagabbak és hajlottak, mint a B. Orksensiséi. 



Terem Aradmegye bükkös erdeinek szélein Nabalbest felett a Priszak 

 völgyben, különösen oly helyeken, a hol bőven találjuk egymás mellett a 

 B. hirlust, és B. discolori, helylyel-közzel pedig a B. Orlesensist is. 



1 I . Bubus Sebesensis (dumalis X discolor) Simk, 



Habitu, caule teretiusculo subcícsio, foliolisque foliorum infimorum 

 obovatis. Bubo dumali (ca?sio X discolori) Halácsy in Zoolog. Bot. Ges. 

 1885 p. 659 proximus; seA foliola foliorum superioriim etiam in B. dumali 

 obovala, obtusiuscula, dorso autem omnia mollissime relutina apparent, 

 quum fohola superiora hujus omnia apicem versus acuminato producta et 

 dorso adpresse albido tomentosa sint; aculei etiam duplo fere robustiores 

 quam in li dnmali. 



